H. UZEL, MONOGRAPHIE DER ORDNUNG THYSANOPTERA. 
sledoval, deje se nasledovne. Zprvu zvedne tato tfasnenka prvy a posledni par noh do 
vyse, takze stoji na prostfednim a visi takfka ve vzduchu. Pfi tom ohyba hlavu 
a abdomen znacne nahoru. Spicka abdomenu opira se o konce tuhYch kfidel, ktere se 
tim taktez znacne prohnou v oblouk nahoru vypoukly. Nahle povoli tfasnenka vsecky 
svaly, a jiz unasena jest do v^se nasledkem pruznosti kfidel, ktere opet razem se 
narovnavaji. Skakani tohoto druhu jiz Jordan podobnym asi zpdsobem lici. U okfi- 
dleneho rodu Dendrothrips deje se skok za pomoci dlouhych zadnich nohou, jejichz 
kycle opiraji se o zvlastni silne a pruzne chitinove pero (Tab. VL, fig. 86.), v hrudi 
umistnene, a tak telo na pomerne velikou vzdalenost’ odmrst’uji. Jine okridlene trasnenky 
skacl, podobne jako nektere neokridlene (ku pr. Sericothrips staphylinus ) die Scopo- 
libo (L. c. 6.), Halidaye (L. c. 43.) a Lindemana (L. c. 153.) tim zpusobem, ze 
odrazeji se zadkem. Nespravne jest tvrzeni Burmeisterovo (L. c. 45.), jez i Brauer 
(L. c. 139.) opakuje, ze totiz nektere trasnenky skaci tak, ze nahle narovnavaji ohnuty 
konecek abdomenu. — Nekterym trasnenkam pak, jak okridlenfm, tak neokfidlenym, 
mohutnost’ skoku schazt. Sem patfi rodv Chirothrips, Limothrips (denticornis), 
Prosopothrips , Platythrips, Aeolothrips a Aptinothrips. Tento posledni sviji se hado- 
vite, byv drazden. 
Podivne pohyby konaji cistici se trasnenky. Otiraji totiz nozickami povrch tela 
i kridla na zpusob much; rozje^ene trasne pak uvadeji v poradek za pomoci zadku, a to 
tim zpusobem. ze nekolikkrate pohybuji jim mezi slo^envmi kridly nahoru a dolu. 
Pohyby tubulifer jsou vzdy velmi volne a nemotorne. Okridlene druhy neb exem- 
plare litaji zridka a velmi tezce se do vzduchu vznaseji. Let u nich deje se die Heegra 
(aspon u druhu Phloeothrips coriacea) v noci. Skakati nedovedou. Nektere druhy vsak 
kraci casto se zadkem nahoru ohnutym na zpusob drabciku (zvl. Liothrips setinodis ), 
jak to jiz Scopoli (L. c. 6.) pozorovai. Tubus na konci tela se nalezajici maji, jak 
myslim, k tomu, aby se jim pri prolezani uzkymi skulinami pevne opiraly. Take pri 
obraceni tela naznak polozeneho jim platnyc.h sluzeb prokazuje. 
POHLAVNI Z1VOT TRASNENEK. 
GESCHLECHTSLEBEN. 
Ji^ zahy z jara speji nektere druhy tfasnenek k vyplneni hlavniho ukolu sveho, 
ku rozmnozeni vlastniho pokoleni a zachovani druhu. Tak jiz v breznu v kaliscich prvnich 
bleduli snoubi se tfasnenka Physopus primulae. Behem celeho jara a leta pak snoubi 
se ostatni tfasnenky. a jeste pozde na podzim nalezame parky druhu Aeolothrips 
v kvetech lnice. 
Pafeni deje se obycejne ve dne, nekdy vsak i v noci, jak to pozorovai Heeger 
u druhu Heliothrips hciemorrhoidcdis , Limothrips denticornis a Phloeothrips coriacea. 
Die tehoz autora samecek brzy po pafeni hvne. 
— 360 — 
