J. UZEL, MONOGRAFIE RADU „THYSANOPTERA u . 
Roku 1869. pojednava Cohn (L. c. 87.) mezi jinym tez o skodlive tfasnence Thrips 
cerealium. Roku 1870. zminuje se Linde man o skodlive cinnosti tfasnenek na obili 
v okoli Moskvy. 
R. 1872. popisuje Reling (L. c. 96.) tfasnenku „Thrips frumentarius^ (= An- 
thothrips ciculeata ) a lici jejl skody, na zitu, psenici a jecmenu u Seesena na Harzu 
zpusobene. Cinnost’ teto tfasnenky jevila se zprvu b'm, ze z klasu zitnych, prave vy- 
metanych, vypadavaly jednotlive kvitky neb cele klasky, ponevadz bvly jejich serneniky 
tfasnenkami »ohlodavany«. U nekterfch klasu jevily se skody hlavne na konci, u jinych 
uprostfed. u vetsiny pak na basi. Jednotlive klasy ztralily az i polovinu svfch kvitku, 
u jinych pak jen nektere klasky pfisly na zmar. Nejcasteji odpadalo nejspodnejsich pet 
klasku a mohla ludiz Skoda snadno byti pfehlednuta. Kdyz pak pozdeji i psenice se 
metala, objevily se take na nl trasnenky nadreceneho druhu, skoda vsak. jimi zde zpu- 
sobena. nebyla tak znacna jako na ^ite a jevila se jinfm zpusobem. Pluchy i plevy 
napadenych klasku neopadavaly totiz a zmenily jen ponekud barvu, sfavse se zlutejslmi. 
Skody trasnenek bylo tedy v tomto prlpade zvenci te^ko znamenati; jesle nejsnaze bylo 
Ize je zpozorovati die toho, ze poskozene kvitky trochu vylezaly. V cervenci konecne 
take na metajici se jecmen trasnenka ona se dostavila. Take zde delo se poskozovani 
tim, ze nasledkem ssani na semeniku opadavala jednotliva kvitka i se svymi pluchami, 
(akze jen plevy stati zustaly. Kdyz pak zrnka jecna pocala tvrdnouti, davaly se trasnenky 
do pluch, cimz vsak nijakych skod nezpusobovaly. Jeste pozdeji stehovaly se trasnenky 
do kvetu chrp a do kvetenstvi ruznych travin. Skody na zitu a psenici zpusobene ob- 
nasely asi jedno, misty i vice procent v^tezku. Na obili nalezl Be ling take drub Li~ 
mothrips denticornis. avsak jen v jednom exemplari. Druhu Limothrips cerealium 
nepozoroval. 
R. 1875. podava Taschenberg (L. c. 99.) zpravu, ze v roce pfedcbazejicim 
vyskvtlo se v Prednich Pomoranech velmi mnoho trasnenek na zite, takze jich v jednom 
klase 20—40 bylo nalezeno. Skoda, kterou zpusobily, jevila se v tom, ze prostredek 
klasu, jimi napadenfch, stal se hluchym. R. 1876. mluvi Szaniszlo (L. c. 104.) 
o tfasnence Thrips frumentarius Beling(= Anthothrips aculeata), na obili v Uhracb zijici. 
R. 1876. pojednava Dimitriewicz (L. c. 106.) o tfasnence Limothrips cerealium , posko- 
zujici zito v Uhrach. V teto dobe asi byla die Lindemana (L. c. 153.) pozorovana 
skodliva cinnost’ tfasnenek na obili v Rusku, v gubernii charkovske. R. 1877. podava 
Becker (L. c. 109.) zpravu o skodach zpusobenych na ziteTarvou (die Beckerazlu- 
tavocervenou) tfasnenkv Limothrips cerealium na dolnim Ryne, a to v okresu kem- 
penskem, zvlaste pak v okoli Lobbericha. Tvto vyssavaly utly semenik a zavinily, ze 
mnohe klasy staly se na sve dolejsi Cash hluchymi, kde2 jednotlive zaschle kvitky bud’ 
zustaly stati aneb opadaly. V jednotlivych klasecb byly casto tfi, nekdy pet, ba i osm 
a vice larev, jez prv zajiste mohou vytezek o nemale procento ztenciti. Becker domniva 
se, ze asi mirna zima pfispela k rozmno^eni tohoto hmyzu, ktery je i rolnikum na 
