H. UZEL, MONOGRAPH IE DER ORDNUNG THYSANOPTERA. 
dolnim Ryne znam pod jmenem »Gewitterwurmchen«. Pfezimovane samicky kladou po- 
catkem leta svoje vajicka na klasy, nacez pustoseni jejich zacina. Za 14—20 dm po 
rozpraseni pylu jsou zrnka jiz tak pokrocila, ze nebyvaji tfasnenkami vice napadana. Proli 
lemto udajum Beckerovvm a zpravam Taschenbergovym zr. 1875. obraci se 
Kornicke (L. c. 110.), prave, ze zakrnelost- nejspodnejsich klasku u zita jest jen zjevem 
pathologickym, s nimz nema hmyz co ciniti.*) Pokud se pak jejich opadavani tvce, po- 
znamenava, ze nemohly byti trasnenkami ohlodany (toho vsak Becker netvrdi), ponevadz 
lyto maji ustroje ustni ssave. Proti tvrzeni Taschenbergovu, ze totiz tfasnenky zpu- 
sobuji hluchost 1 prostfedni casti klasu zitnych, obraci se Kornicke, pfipominaje, ze 
onoho autora asi oklamaly kvetouci klasy zitne, ktere svfm tvarem mohou zavdati pri- 
cinu k mylnemu nahledu, ze jejich prostfedek jest hluchy. Hluchost' kvetu obilnfch ko- 
necne da pry se vysvetliti nasledujicimi zjevv: n zita nedostatecnvm oplozenim pylem, 
u jecmenc hypertrofii semeniku, pfi cemz zaroven prasniky zustavaji uzavfenymi, a ko- 
necne u psenice pritomnosti larev bejlomorky Cecidomyia tritici , v kteremzto pfipade 
se prasniky rovnez neotviraji. Tehoz roku podava jeste Dimitriewicz (L. c. 111.), 
zpravu o trasnence Thrips cerealium , skodici zitu ve Slezsku, a La dureau (L. c. 
112.) zminuje se o tom, ze tfasnenky '(. ,,Thrips lini“) stehuji se ze lnu v dobe jeho 
kvetu, kdyz totiz na nem vice nenalezaji utlych st’avnatvch casti, davajice pry se vetrem 
unaseti na ruzne obili, k jehoz klasum dosud nevymetanym se protlacuji a zde utle 
casti pletiva vyssavaji. Zvlaste oves je jim pry po lnu velmi mily. — Tez ve Finnsku 
casto jiz pozorovanv byly skody trasnenkami zpusobene, jak o tom Reuter (L. c. 113.) 
mluvi. Jednollive klasy psenicne, zitne a jecne vadnou totiz a belaji, a to nasledkem 
vyssavani sthbla, jez delo se nad prvnim kolenkem, Posud lam na.oseni nalezeny byly 
nasledujici druhy: Phloeothrips (_== Antliothrips ) statices, Limothrips denUcotnis (v pse- 
nici), Thrips (= Physopus) vulgati'ssima a Thrips physopus. R. 1880. podava Szaniszld 
(L. c. 116.) zpravu o druhu Thrips frumentarius (= Antliothrips aculeata ), ktery 
objevoval se od r. 1876. ve velikem mnozstvi na obili u Kolose v Uhrach, a sice 
obzvlaste na psenici. Take v jinych krajinac.h uherskYch vyskytovala se tfasnenka 
ta, a sice take nejvice na psenici, avsak tez na zitu a na jecmenu. Samicky obje- 
vuji se z jara a kladou sva mala podelna vajicka vzdy na dolejsi cast jednotlivych klasku; 
larva jest zprvu seda, pak zluta a konecne barvv rumelkove ; Ac se tato tfasnenka 
velmi cetne vyskytovala, byla pry skoda ji zphsobena sotva patrna; ano zda sc 
pry, ze neni skodnou vubec. Udaj Szaniszlouv, ze skace za pomoci svy-ch kfidel. 
svedci o tom, ze pozorovani autorova vztahuji se nejen na druh Antliothrips acu¬ 
leata (ktery, jakozto zastupce tubulifer neskace), nybr^ take na nejakou tfasnenku 
terebrantialni (z nichz mnohe druhy skakati. dovedou)’. R. 1882. vyslovuje Pergande 
(L. c. 127.) d'omnenku, ze tfasnenky nejsou tuze skodnymi, nebot' ac ve velikem 
*) Ukaz, ze nekolik klasku nejspodnejsich chybi, pozoroval jsem tez u nas v Gechach a vim 
jiste, 2e neni v nizadnem vztahu k trasnenkam. 
- 374 — 
