J. UZEL, MONO GRAF IE RADU „THYSANOPTERA“. 
mnozstvi se vyskytuji, prece uroda citelne se neztencuje; ba snad i pfenasenim pylu na 
bliznu stavaji se uzitecnymi. R. 1883. popisuje Osborn (L. c. 131.) jistou trasnenku, 
ve Spojenych statech na psenici hojne se vyskytujici, je£ znacne se podoba nasemu 
druhu Thrips flava. Pova^uje ji za identickou s druhem T. tritici , Fitchem r. 1856. 
popsanvm (!). R. 1884. podana jest v casopisu: Entomologisk Tidskrift, Stockholm, 
na str. 90., zprava o tfasnence, ktera r. 1881. mlademu osenl velmi skodila. Tehoz 
roku oznamuje se v casopisu: Sitzungsberichte der Naturforscher-Gesellschaft 
bei der Universitat Dorpat, na str. 149., ze vyskytla se larva jiste trasnenky, snad 
druhu Limothrips cerealium , v klasech zimni i letni psenice. V tomto roce jeste ob- 
jevily se die Lindemana (L. c. 153.) trasnenky hojne v klasech zitnych v Livonsku. 
R. 1885. pojednava Werner (L. c. 141.) o druzich Limothrips cerealium a Thrips 
frumentarius (Anthothrips aculeata ) jakozto o skudcich obili. Tehoz roku mluvi tez 
Ormerod (L. c. 143.) o skodlive cinnosti druhu Limothrips cerealium v Anglii. Asi 
v teto dobe take zminuje se Packard (L. c. 145.) o skodach, j'ei pusobi severoamericky 
druh Thrips striatus na psenici, coz pozdeji ma Osborn za omyl. R. 1886. byla die 
Lindemana (L. c. 153.) psenice na jizni Rusi, v gubernii tambovske, trasnenkami tou 
merou navstivena, ze skoro polo vice klasu byla jimi vice nebo mene poskozena. 
Roku 1887. vydal Lin deman nejvetsi praci, pojednavajici o skudcich obili 
z radu hmyzu trasnokridleho. Nadepsana jest: Die am Getreide lebenden Thrips-Arten 
Mittelrusslands (L. c. 153.). Autor jedna zde o peti druzich na Rusi, zvlaste v okoli 
Moskvy na obili se vyskytujicich. Jsou to Thrips secalina , Phloeothrips frumentaria, 
Aptinothrips rufa a Phloeothrips armata. — Thrips secalina nov. sp. (= Limo¬ 
thrips denticornis!) zije na 2ite, jecmenu a psenici. Cinnost’ jeji znamenati Ize koncem 
kvetna a zacatkem cervna na zite a v cervenci na letni psenici a jecmenu. Tato jevi 
se dvojim zpusobem, jednak odumiranim a vadnutim konce klasu neb nekolika jeho 
konecnfch kvitku, jednak objevenim se zlutych nebo bilych skvrn na hofejsi pochve 
listove. LFprostred kvetna objevuje se tato trasnenka nekdy v ohromnem mnozstvi na 
nevymetanem posud zite a protlacuje se k nezralemu klasu, ukrytemu v pochve hofej- 
siho listu. Zde ssaje na ose jeho a tim odnima stavu vsem vyse polozenym eastern, 
takze tyto odumiraji. To deje se v dobe, kdy plevy, pluchy a osiny nejsou jeste vyvi- 
nuty, cimz stava se, ze poskozene cash na vymetanem klasu berou na sebe podobu 
tenkych, bilych, vselijak skroucenych a proplitajicich se niti. Cast’ klasu, jez lezi pod 
napadenym mistem osy, zustava zdravou a vyvine se nalezite.*) Takovyto klas okreslil 
jsem z Lindemanovy prace a podavam ho na Obraze 7.**) Ssaji-li trasnenky na 
*) U Hradce Kralove nalezl jsem pocatkem cervna taktez jeden prave tak znetvoreny klas, 
avsak nechci sarn nijak tvrditi, ze byl opravdu trasnenkami znetvoren. 
**) Za laskave dovoleni, jez jsem k tomu od Societe Imperiale des Naturalistes de Moscou 
obdrzel, budiz teto spolecnosti, v jejimzto casopisu prace L indeman ova vysla, vysloven zde mftj 
obzvlastni dik. 
— 375 — 
