J. UZEL. MONO GRAFIE RADU „THYS ANOPTER A“. 
zpusobem. Take larvy z vajicek jejich se vylihnuvsi ziji pod pochvou listovou a prozra- 
zuji se velikfmi svetlvmi skvrnami na ni. V poslednfch dnec.h cervence a pocatkem 
srpna vyleta tfeti generace dospelvch Irasnenek, ktera vajicek jiz neklade, nybrz po ne- 
jakou dobu po polich se . prohani, nacez vyhledava jiz zimnt skrfse; zaleza totiz do 
rourek strnfl a pod ruzne p.fedmely ha zemi lezici, jako kamenky a kousky dfeva. 
Li 11 deman pfesvedcil se pokusem (vazenim), ze klasv jednollivych rosllinek obilnych, 
na jejich:?; pochvach listovych jevila se cinnost’ tfasnenek jen v podobe skvrn, neutrpela 
skody zadne. Za lo jsou ovsem skody, jez trasnenky na klasech samych zpusobilv, 
citelne, ponevadz nezfidka byl pocet jimi az pres polovici zkazenych klasu velmi veliky. 
Jisto jest, 2e suche pocasi skodlivou cinnost’ jejich podporuje. 
Phloeothrips frumentaria (== Anthothrips aculeata ) zije na zite, psenici 
a jecmenu. Samicky tototo druhu objevuji se v druhe polovici kvetna, kdy jiz zito se 
vymetalo, a shromazd’aji se na mladych jeho klasech, kdez rypacek svuj zapousteji do 
mekkeho jeste pletiva sememku, vyssavaji je a zpusobuji tim jejich vadnuli a opadavani, 
pri cemz vsak plnchy zustavaji stati, a tak skodlivou cinnost’ tfasnenek zrakum rolnika 
zakryvaji. Behem druhe polovice kvetna a behem celehocervna kladou samicky teto trasnenky 
svoje cervenava vajlcka na klasy obilne, a sice nalepujl je v hromaclkach az 27 kusu 
citajictch mezi pluchy neb na osu klasu. Mlade larvy vyssavaji, poclobne jako rodiCe 
jejich, utle semeniky. Behem prve polovice cervence men! se rude larvy v nvmfy a po¬ 
catkem druhe polovice tehoz mesice objevuji se zastapove dospelych tfasnenek, jez 
opousteji klasy zitne, ktere jiz zrati pocinaji, a stehuji se na mlade klasy psenicne, kdez 
podobnvm zpusobem vyssavaji semeniky jako na zite. V teto cinnosti pokracuji larvy 
z jejich vajicek se vylihnuvsi. Tvto ziji pak az do podzimu. Skoclv tfasnenkou tou zphso- 
bene jsou neobycejne. Napadene. jimi klasy obsahovaly jen 6, 10 az 15 zrnek, kdezto 
zdrave klasy citaly zrnek 60 az 85! 
Lin deman mysli, ze by zaorani strnist’ na podzim a slapani zorane plochy 
dalsimu rozmnozovani obou techto druhu tfasnenek pfitrz ucinilo, ponevadz ma za to, 
ze pfezimuji ve strnech. Mimo to bylo by prf dobfe stray pak vyvlaceti .a ihned spaliti. 
Krome techto dvou druhu nalezl Lin deman na obili jeste druh Aptinothrips 
rufa , a to v druhe polovici cervna pod pochvou hofejsiho listu jecmene, dale druh 
Chirothrips antennatus (= Ch. manicata) ke konci cervna v klasech zita a jecmene 
a nahodou tez jednou druh Phloeothrips armatci nov. sp. (= Anthothrips statices), 
jinak na sloznokvetych ve velikem mnozstvi zijici. 
R. 1888. jedna Lo w (L. c. 161.) o poskozovani psenice tfasnenkami v Rakousku. — 
Tehoz roku popisuje Jordan (L. c. 162.) zivot »obilnfch phloeothripsh« (= Anthothrips 
aculeata) asi takto. Pocatkem kvetna dostavuji se tfasnenky tyto na mlade rostlinky zitne 
(v Nemecku) a vnikaji k mladym klasum, kdez zivi se st’avami jak klasu, tak mekkeho 
stebla. Na vymetanem klasu pozorujeme nasledkern toho, ze jeho konec rovnez tak jako 
jeho basis, jsou vice nebo mene poskozene. Vajicka sva kladou tfasnenky tyto bud’ 
— 377 — 
48 
