H. UZEL, MONOGRAPHIE DER ORDNUNG THYS AN OPTERA. 
jednotlive neb v malych hromadkach na plevy mladych klasu. Po osmi az deslti dnech 
vyvinou se z nich larvy, ktere jsou zpocatku sede, a jez pozdeji stavajl se svetle cervenvmi. 
Ssaji zaroven s dospelymi tfasnenkami na vsech castech klasu, jenz posud jest mekky. 
V cervnu vyvine se z larev dospely hmyz, ktery svoje vajicka klade opet do klasu. 
Vylihnuvsl se z nich larvy mohou nynl skoro jiz jen ssati na zrnkach, mlecnou stavu 
obsahujlclch, ponevadz ostatnl cash klasu elm dale tlm susslmi se stavajl, a zdrzujl se 
za tlm ucelem hlavne v ryze zrnek. Podobne jako na zite jsou i na psenici skodlivymi. 
Po znlch larvy tfasnenek hynou, a dospely hmyz se rozprehne. Jednak stehuje se na 
nezraly jeste oves, letnl psenici a Iraviny, kdez mnoha individua jiz drive se zdrzovala, 
jednak na zelene klasy zitne a psenicne, ktere poruznu na mezlch a ve kfovl stojl, kde^ 
nalezame ho zaroven s larvami az do rljna, nacez vyhledava zimnl skryse. Tfasnenka 
Limottirips cerealmm objevuje se die Jordana na zite obycejne o neco pozdeji nez 
Anthothrips aculeata a zije s lil spolecne v tychz klasech. Larvy jejl vsak secll na, 
vnitfnl strane pochvy nejhorejslho listu. Po 2nlch pfichazl tfasnenka tato jednak na zmar, 
jednak pfeleta, rovne^ jako Anth. aculeata , na oves a letnl psenici i traviny, kdez jina 
individua taktez jiz drive v mnozLvl zila. Tam klade vajicka, z nichz vyvljl se poslednl 
generace tfasnenek, jez pfezimuje a na jafe opet na osenl se objevuje. 
V temze roce (1888.) pravl Osborn (L. c. 163.) o tfasnlftce Limothrips gra- 
mineae, Pergandem tak pojmenovane, closud vsak neuvefejnene, ze die Perganda 
a Forbesa napada zito a psenici v Sev. Americe. — Konecne uvefejnuje r. 1891. 
Hofmann (L. c. 169.) zpravu, v nlz pficltajl se tfasnenkam velike skodv, na obill ve 
Wilrtembersku zpusobene tlm, ze misty, zvl. bllzko lesu, vseckv klasy nekdv pres noc 
opadalv, »jakobv ostrym zubem bylv ukousnutv«, a ze jindy stebla v polovici bvla 
utrzena; na zemi pak nalezalo se mnozstvl melu od puvodee teto spousty,'(!!). V lidu 
pry panovala domnenka, ze skudeem bvla mys lesnl, coz die popisu skod tech jest velmi 
pravdepodobno. 
Ja. sam nalezl jsem v klasech zitnych (Secale) nasledujlcl druhv: Anthothrips 
aculeata ve velikem, nekdy v pfevelikem mnozstvl, Aptinothrips rufci v poctu daleko 
menslm, Physopus tenuicornis a Anaphothrips virgo v nevelikem poctu, Limothrips 
denticornis , Chirothrips manicata a Physopus vulgatissima v menslm poctu, Aeo- 
lothrips fasciata, Thrips communis a Stenothrips graminum pofldku. 
V klasech psenicnych ( Triticum ) nalezl jsem druhv: Anthothrips aculeata nekdy 
v neobycejnem mnozstvl, Stenothrips graminum, Thrips communis a Aptinothrips 
rufa v poctu daleko menslm, Physopus tenuicornis , Thrips physopus a angusticeps 
v poctu jeste menslm, Physopus mdgatissima, Limothrips denticornis , Anaphothrips 
virgo, Aeolothrips fasciata a Chirothrips manicata v poctu nepatrnem. 
V klasech jeenych (. Hordeum ) sblral jsem druhv: Stenothrips graminum v pfe¬ 
velikem mnozstvl, Anthothrips aculeata , Physopus tenuicornis a Limothrips denti¬ 
cornis ve velikem mnozstvl, Anaphothrips virgo v poctu daleko menslm, Thrips 
378 - 
