J. UZEL, MONOGRAFIE RADU „THYSANOPTERA“. 
BAVLN1K. GOSSYPIUM. 
Roku 1895. mluvi Ashmead (L. c. 179.) o trech trasnenkach, jez nalezl 
v statu Mississippi na bavlm'ku. Jsou to Thrips tritici Fitch a Phloeothrips mail 
Fitch, ktere sidleji v kvetech, kdez vsak va^nych skod nenadelaji, a konecne jisty 
drub, kterehoz pry videl, jak zivil se cervcem Aleurodes gossypii. Nazyva ho Thrips 
trifasciatus. Roku 1895. oznamuje Pergande (L. c. 185.), ze druh Heliothrips 
cestri H. femoralis ) skodi bavlniku, ve sklenicich u Washingtonu pestovanemu. 
LEN. LINUM USiTATISSI 1VIUIVI L. 
Roku 1875. podava Wittmack (L. c. 101.) zpravu o skodach trasnenek. na lnu 
v Sasku zpusobenych. — Roku 1877. pojednava Ladureau (L. c. 112.) o pohromach 
na lnislich francouzskych. V letech sedmdesatych objevila se totiz ve Francii, zvlaste 
v jejich severnich departementech, jista velmi zla nemoc lnu, pri ktere mlade rostlinky 
svesilv sve vrcholky, dostavaly skvrny, vadly a nevvtvofivse kvetu poznenahla odunn'- 
raly. Nemoc tuto zkoumal Ladureau a prisel k nahledu, zejejt pricinou jest nedostatek 
drasla v pude, ktere se tato latka odjima dlouhym pestovanim lnu na temze poli, 
Cimz se rostlina, jezto k zdaru svemu drasla potrebuje, seslabi; kdyz pak pridruzt se 
horke pnprsky slunecnl, vadne pod nimi takto zmalatnelv ten a zajde pred uzranim. 
Rolnici pficttajt toliko zhavemu slunci pohromu lnu a likajt nasledkem toho nemoci 
jeho »uzeh (brulure)«. Mezi svymi zkouskami nalezal Ladureau na lnu mnoho tra- 
snenek. kterym z pocatku pozornosti nevenoval. Ponevadz vsak mu bylo napadno, ze 
vyskytovalv se ve velikem mnozstvi' na polich uzehem stizenych, kdezto na polich 
zdravych jich nebylo, obiral se roku 187J. dukladneji tlm zjevem a nabyl presvedceni, 
ze tento maly hmyz jest vlastne pravou pricinou uze.hu. Prevelike mnozstvi trasnenek 
ssaje totiz v nerozvitem vrcholku mladych rostlinek, kde prave je nejutlejsi a nejst’av- 
natejsi pletivo, a tim vysvetluji se velike skvrny na rozvijejicich se listech. Rostlinka 
takto napadena nemuze vzdy odolati ssavym trasnenkam, a to zvlaste tenkrate, kdyz 
neni dosti pokrocila, a kdyz nenaleza se v pude dosti nerostnvch latek, ktere potrebuje. 
Brzy chradne, hlavicka jeji se sklani k zemi, neroste vice a nedostava kvetu; kdyz pak 
prijde jednoho dne neobycejne -horky paprsek slunce, zajde rostlinka zmorena docela. 
Ladureau take pozoroval, ze vsecka lniste trpela uzehem, ktera lezela ve smeru 
vetru, jenz val pfedchazejiciho roku ze kvetouciho lniste, nepfilis trasnenkami navsti- 
veneho (jinak by bylo nevzkvetlo). l)kaz ten vysvetluje takto: Kdyz len pocina kvesti, 
nenalezaji trasnenky na nem ji^ tak mekkeho a st’avnateho pletiva, jakeho by si pfaly, 
a ohlizi se tedy po strave jine. Ponevadz vsak nemohou letati (?). ani pro svou ne- 
patrnost’ cestu »pesky konati«, vylezou na nejvyssi vrcholek rostlinky lnene a cekaji, a^ 
prijde vitr, nacez rozepnou kridla a nechavaji se unaseti. Silny vitr odnese je daleko, 
slaby jen na sousedni pole. Naleza-li se na novem bydlisti obili, jak obycejne byva, 
49 
— 385 — 
