J.'UZEL, MONOGRAFIE RADU „THYSANOPTERA“. 
C. 7. 
V teto dobe vysel take svazek dtla Linneova: Amoenitates academicae 
(1749—1790). obsahujici (6. p. 401. n. 48.) popis noveho cinskeho druhu: Thrips pa- 
radoxa (fusca, alis abbreviatis, antennis pectinatis, fissilibus aliformibus), o nemz soudtm, 
ze nepatft mezi tfasnenky vubec (castecne lake o Gmelina [C. 22.] se optraje). 
C. 8. 
Tez do teto doby snad spada nemecky pfeklad Kastneruv Uegeero vy prace 
o trasnenkach z roku 1744. 
C. 9. 
*1764. E. L. Geoffroy, Histoire abregee des Insectes, dans laquelle ces animaux 
sont ranges suivant un ordre methodique. Tome premier. Paris. Str. 383.—386. 
Doktor mediciny Etienne Louis Geoffroy popisuje zde tri druhy tfa- 
snenek. Jeden z nich jest rozhodne zastupcem tubulifer. Jmenuje ho: Thrips elytris 
cdbidis , corpore nigro , abdoniinali seta ; podava na tab. 7.. obr. 6., jeho vykres 
a mysli, ze to jest Thrips juniperina L., coz jest omylem, jak jiz Goeze (C. 18.) po- 
znamenava. V tykadle jeho vidl 7 clanku. Druha trasnenka jest die neho Thrips phy- 
sapus L. Tfeti jest Thrips (== Aeolothrips) fasciata L. 
C. 10. 
*1767. Caroli a Linne Systema Naturae. Editio XIII. Vindobonae. Tomus 1. 
Pars II. Str. 687. a 743. 
V teto praci cteme, ze tfasnenky maji rypacek iv hrudi zahnuty. 0 druhu Thrips 
physapus L. pravt se, ze zpusobuje nadory kvetove na Lotus corniculatus (coz po- 
zdeji Degeer vyvract), a ze zavinuje hluchosf klasu zitnych. Noveho druhu tu nenf. 
C. 11. 
1773. Ch. De Geer. Memoires pour servir h l’histoire des Insectes. Stockholm. 
III. Str. 1.—18. 
V uvodu mluvi De Geer o systemalickem postaveni tfasnenek a pfifad’uje je ku 
hmyzu polokridlemu. Co se pak tyce okolnosti, ze Linne zmenil jeho jmeno Physapus 
ve Thrips , pravi, ze zmena ta stala se z ucelu mu neznameho; ponevadz mu vsak »na 
jmene nezalezi. jen kdyz zvtre, ktere ho nesti ma, fadne se rozeznava«, chce pridrzeli 
se pojmenovani Linneova, a to ttm sptse, ze jiz vetsine pfirodniku z jeho slavnvch 
spisu jest znamo, a ze ho Geoffroy take podrzel. —Vypocltav hlavnf znaky tfasnenek, 
die neho na druhy jen malo cetnych, jedna o ctyfech tfasnenkach zvlaste, z nichz prvnt 
jest Thrips atra etc. (Tab. I., obr. 1.), kterou jiz r. 1744. popsal (— Physopus vul- 
gatissima). Opakuje zde sva dftvejst slova a krome toho pravt o nt, ze asi zivt se 
medovou st’avou kvetin. Co se tyce noli teto tfasnenky, zda se mu nekdy, jakoby pu- 
— 409 — 
52 
