J. UZEL, MONOGRAFIE RADU ,THYSANOPTERA“. 
ktery Dufour nazyva Thrips aptera, jest nejaky Phloeothrips (Haliday [C. 61.] tvrdi, 
ze to jest jeho Phi. pint), a pochvy kridelne u nymf vysvetli se snadno, kdvz uvazime, 
ze dospely hmyz u zastupcu rodu Phloeothrips miva krome bezkridle formy, kterou 
Dufour toliko vide], tez formu okridlenou, od niz jen nymfy nalezl. 
C. 50. 
*1839. H. Burmeister, Genera Inseclorum. Iconibus illustravit et descripsit 
H. Burm. Berolini. 1838. 
V teto stkvostne praci, v m2 mnoho hmyzu prekrasne jest vymalovano, podava 
nam Burmeister obrazky tri tfasnenek, vyborne provedene a kolorovane; take pfi- 
pojuje mnohe podrobne vykresy jednotlivvch cast! jejich. Trasnenky tyjsou: Heliothrips 
haemorrhoidalis Bouche, Thrips longipennis Burm. (== Chirothrips manicata) a Phloeo¬ 
thrips coricicea (= Acanthothrips nodicornis). Ke kazdemu druhu vztahuje se clanek 
latinsky sepsanf. Tuto Burmeisterovu knihu nenalezam citovanou, krome v kompilaci 
Amyotove a Servillove (C. 54.), v zadne pozdejsl praci o tfasnenkach. 
Pokud se ustroju ustnich tyce, jest Burmeister prvnim, ktery je vvobrazuje, 
a to ode vsech tri vymalovanych druhu; od druhu Heliothrips haemorrhoidalis na 
Tabuli »Heliothrips«, obr. 2., 4. a 5., a na Tabuli »Phloeothrips«, obr. 10.—14.; od 
druhu Thrips longipennis na Tabuli »Thrips«, obr. 2.-7.; od druhu „Phloeothrips 
coriacea“ (= Acanthothr. nodicornis) na Tabuli »Phloeothrips«, obr. 3.—5. 0 studiich 
Burmeistero vych v ohledu tom promluveno na pfislusnem miste v Cash anatomicke.— 
Kladelko vyobrazuje Burmeister od druhu Heliothrips haemorrhoidalis (Tabule »He- 
liothrips«, obr. 6. a 7.) a od druhu „Thrips longipennis“ (Tabule »Thrips«, obr. 9.). 
Pravi, 2e jim samicky nafezavaji listy rostlin, a 2e kladou do techto skulin sva vajicka. 
Blizsi zpravy o ldadelku, jak Burmeister si ho predstavoval, viz v Cash anatomicke. — 
Tarsus shledava u rodu Heliothrips jednoclennym (Tabule »Heliothrips«, obr. 3.). u rodu 
Thrips tficlennvm (Tabule »Thrips«, obr. 8. a 13.) a u rodu Phloeothrips (s. 1.) dvou- 
clennym (Tabule »Phloeothrips«, obr. 6. a 7.). Mechyfek, na konci tarsu se nalezajici, 
ma take Burmeister za pfissavku. — 0 tykadlech pravi, ze u rodu Heliothrips 
(Tabule »Heliothrips«, obr. 8.) a Thrips jsou osmiclenna, u rodu Phloeothrips (Tabule 
»Phloeothrips«, obr. 2.) deviticlenna. — Od rodu Heliothrips popisuje larvu. nymfu 
(t. j. pronymfu) a pupu (t. j. nymfu) a tvrdi nepravem, ze »pupa« prijima potravu. 
Larvu a nymfu od druhu Heliothrips haemorrhoidalis kresli na Tabuli »Thrips«, obr. 
10. a 12. — Od rodu Phloeothrips prvni vyobrazuje kridlo (Tabule »Phloeothrips«, 
obraz 15.). 
C. 51. 
*1840. Rvlif J. W. Zetterstedt,Insecta lapponica descripta. Lipsiae. Str. 312. a 313. 
Professor zoologie a botaniky rytif Joh. Willi. Zetterstedt nezna jeste studii 
Halid ayovy-ch a Burmeisterovf ch, tak2e cteme jeste v jeho kratkem vseobecnem 
— 421 — 
