H. UZEL, MONOGRAPHIE DER ORDNUNff THYSANOPTERA. 
bramborum (T. minutissima ), meloumim ( T. ochracea ) a jinym hospodafskym rostli- 
nam. Autor podava zde tez obsirny prtrodopis drahu T. cereaiium. 
C. 56. 
1847. v. Biilow-Rieth upozornil v casopise »Stettiner Entomologische Zeitung'«, 
sir. 377., na skody, ktere jistf druh tfasnenek na obilt nadelal, a sice jak na zimnim, tak na 
letnim. Poskozeni jevilo se ttm. ze prostfedek klasu stal se hluchym. Jakym zpusobem 
vsak zmtnene • tfasnenky skodu tu delaji, nemohl autor pro nedostatek prostredku pozo- 
rovaclch se dovedeti. 
C. 57. 
1847. C. A. Dohrn, Thrips ein Kornschadiger oder nicht? Stetliner Entomolo¬ 
gische Zeitung. 8. Jahrg. 
C. A. Dohrn pojednava zde na str. 377.—381. o otazce, zdali trasnenky jsou 
zilu skodlivy cili nic. 
C. 58. 
*1849. Dr. H. Schaum podava referat o praci v. Btilow-Riethove (C. 56.). 
Archiv fur Naturgeschichte. 15. Jahrg. Berlin. 2. Str. 315. 
C. 59. 
*1851. E. Blanchard, Tisanopteros. Historja fisica y politica de Chile segun 
documentos adquiridos en esta republics durante doce ahos de residencia en ella 
y publicada bajo los auspicios del supremo gobierno por Claudio Gay, ciudano chileno 
etc. Zoologia Tomo sesto. Paris. Chile. Str. 143. —152. 
Emile Blanchard, professor na Musee d’histoire naturelle v Parizi, napsal ve 
spanelske feci clanek o trasnenkach v Gayove dile pro vyzkum jihoamericke republiky 
Chili. — Ve vseobecnem uvodu popisuje telo trasnenek (tanou mu vsak vzdy jen na 
mysli Tubulifera ), promlouva o larvach a nvmfach, o jejich zpusobu ziti a o jejich 
systematickem postaveni. To vse sestavuje jen z literatury a v celku nepridava nic 
noveho. Mezi jinym pravi, ze jest pametihodnym faktem, ze kaMv (?) druh volt za 
svou potravu urcitou rostlinu nebo aspon rostliny prlbuzne. Trasnenek, obili v Chili 
skodtctch, nezna, avsak myslt, ze se rozstrt po vsech zemich, kde se obili pestuje, 
a tak, ze zavleceny budou sveho casu take do Chili. — Take Blanchard povazuje 
trasnenky za fad, ktery dobfe rozeznava se jak od Hemipter, tak od Orthopter, a dell 
je die Hal id aye na dve skupiny, klere nazyva spanelsky Phloeothrtpides (pise vsak 
Pleotprides! = Tubulifera Halid.) a Thrtpides (== Terebrantia Halid.). 
Po vseobecne casti popisuje Blanchard sedm novych, nahodou sebran^ch druhu, 
nalezejtcicb vesmes k terebrantiim. Ke kralke lalinske diagnose jednotlivych druhu pfi- 
dava deist spanelsky popis. Tyto druhy jsou: 1. Thrips striaticeps, 2. Thrips rugi- 
collis , 3. Thrips femoral is , 4. Thrips annul icorn is, 5. Thrips tibialis , 6. Thrips 
— 424 
