H. UZEL, MONOGRAPHIE DEK ORDNUNG THYSANOPTERA. 
posledniho a posledniho. Kfidla hofejsi opatfena jsou zilkou okruzni a dvema rovno- 
beznvmi, bh'zko base pak kratkou zilkou sikmou. Kusadla prveho paru jsou sotva dels! 
nez labium. Tykadla jsou »vlastne« deviticleiina, avsak ruzneho tvaru. 
K tubuliferum pfidan jest' novy rod, totiz Idolothrips, jenz ma tfi druhy (mar- 
ginata , spectrum a lacertina ) zijici v Australii. —- Rod Phloeothrips deli Halid ay 
na tfi skupiny. Do prvnl skupiny ( Apterae ) nalezeji druhy, jim2 kfidla i ocka schazeji. 
Sem cita svuj drub Phloeothrips tristis. Do druhe skupiny (. Heteropterae ) patfi druhy, 
jez jednoduchvch ocek a kfidel nekdv nemaji. jindv vsak je maji. Sem fadi druhy pe- 
dicularia Halid. (= die neho flavipes Halid.), ulnii Fabr. a pini (= die neho aptera 
Duf.) Do (fell skupiny ( Macropterae ) nalezeji druhy, jejichz obe pohlavi vzdy maji kfidla. 
Sem cita druh Statices , svuj novy drub subtilissima a Burmeisteruv drub albipennis 
(= die neho aculeatci Fabr.). Konecne uvadi zde jeste dva druhy: coriacea a annuU- 
cornis, vyslovuje vsak domnenku, ze nalezeji do skupiny Heteropterae. — Rozdelcni to 
jest nevhodne, jak jsem ukazal v Cash systematicke. 
Terebrantia rozdeluje Halid ay prave tak jako v praci sve z r. 1836. K popisu 
podrodu Apt i not/trips pfidava Walker Halidayovo ohrazeni proti Bur meistero v i. 
ponevadz tento pokladal zastupce rodu Aptinothrips za larvy. Zni asi takto: »Muj kratky 
popis druhu Aptinothrips rufa zavdal Bur meistero vi pficinu k ukvapenemu tvrzeni, 
ze to jest najisto larva, a sice proto, ze konec tykadla jest neclankovany. Druh muj jest 
vsak dokonale vvvinutym hmyzem, nebot ma slozene oci, hladkou, korovitou pokozku, 
meso- a metathorax spojene v pterothorax. pfedni rohv mesothoraxu vycnivajici a mimo 
to dokonalym kladelkem jest opatfen. K vetsi jistote vypestoval jsem ho z larvy, kterou 
jsem nakreslil rovnez jako propupu a pupu. Dlouho hledal jsem samce, avsak nadarmo; 
konecne v dobe senosece nalezl jsem ho, avsak velice pofidku, takze pfipadal jeden na 
nekolik set samic. Co se tyce meho druhu Phloeothrips pedicularia , pravi Hal id ay 
dale, pfiznal mu Burmeister opravnenosf, Amyot a Serville vsak nepravem jej za 
larvu prohlasuji.« — Rod svuj Thrips rozdeluje zde na sedm »Sectiones«. Jsou to: 
Sect. I. Gymnopterae (Prothorax omnino glaber; antennae apicula 3-articulata; hemelytra 
venis glabris). Sect. 11. Eudactyli (Alae evolutae; tibiae anticae apice interno denticulis 
2. Antennae apicula 2-articulata). Sect. III. Homopterae (Alae evolutae in mareetfem.; 
libiae muticae). 0 teto sekci pravi, ze pro mnozstvi druhu, ktere obsahuje, bude tfeba 
ji dale rozdeliti. Sect. IV. Neogami (Alae evolutae, maribus rudimenta; antennae apicula 
quasi exarticulata). Sect. V. Heterogynae (Mares apteri, ocellis nullis; leminae alatae. 
antennae apicula biarticulala. Vasa hepatica infescentia. quod in hac familia fere singulare). 
Sect. VI. Micropterae (Alarum tantum rudimenta thorace breviora, fern.; abdomen sub¬ 
depresum subtilissime verticillatum; ocelli nulli). Sect. VII. Brachyderi (Alae plane nullae; 
thorax brevissimus; abdomen convexum verticilato-ciliatum; ocelli nulli, fem.). — Do 
Sect. I. cita druh obscura Mull. (— Anaphothrips virgo). Do Sect. II. fadi druh Ulicis 
Halid., phalerata Halid, a novy druh Loti. K Sect. Ill. pocita druhy Primulae Halid., 
- 426 — 
