J. UZEL, MONOGRAFIE RADU „TH Y SA N 0PTE R A“. 
C. 87. 
(1869). Ferd. Cohn, Untersuchungen fiber Insektenschaden auf den schlesischen 
Getreidefeldern im Sommer 1869. Eine ernsle Mahnung an unsere Landwirthe. 
Spisovatel mluvi zde, krome o jinych na obili skodlivvch druzich hrnyzu, take 
o trasnence Thrips cerealium. 
C. 88. 
V teto asi dobe popsal S. H. Scudder v casopisech »Proc. Bost. Soc. Nat. 
Hist., VI« (str. 117.) a »Geological Magazine, V« (str. 221.) fossilnt trasnenku Pcilaeo- 
thrips fossilis ze severoameric.kych tfetihor, kterou pozdeji vyobrazuje v Zittelove 
knize: Handbuch fur Palaeontologie, I. Abth., 2. Bd. (str. 784., obr. 999.). 
C. 89. 
1869-70. T. J. Bold, Great abundance of Thrips. The Entomologist’s Monthly 
Magazine. London. Vol. 6. 
Zde mluvi Bold na str. 171. o tfasnenkach, ve velikem mnoMvi se vyskytnuvsich. 
C. 90. 
1870. A. S. Packard, New and Injurious Ins. Little Known. 
Dr. A. S. Packard pise zde o jislem druhu trasnenek skodicim cibuli. 
C. 91. 
1870. K. Lin deman zminuje se o skodlive cinnosti trasnenek na obili v okoli 
Moskvy. 
C. 92. 
1870. C. Cornelius, Massenhaftes Auftreten eines Insekts aus der Zunft der 
Blasenfiisse. Stettiner Entomologische Zeitung. 31. Jahrg. 
Spisovatel vypravuje zde na str. 325. a 326., ze tfasnenky na podzim v zastupech 
stehuji se do domu a hledaji tu pod calouny, obrazy, ve skulinach a podobne ukryt 
pred zimou. V krajinach na dolnim Ryne a v hrabstvi Mark jest toto stehovani trasnenek, 
pro cloveka pry nemile, znamym ukazem. Stehovavy ten drub jest snad Thrips longi- 
pennis Burm. (= Chirothrips manicata). 
C. 93. 
V teto dobe tusim popsal Menge tri druhy trasnenek z pruskeho jantaru. 
C. 94.; 
1871. A. Muller, Thrips destructive to green peas. Transactions of the Ento¬ 
mological Society. London. Proc., str. XL. 
Albert Muller mluvi zde o tfasnenkach skodlivych nezralemu hrachu. 
— 433 - 
55 
