44 



doríem, sev. od Brna. 21. IX. 1905 porůznu a u Medlánek 

 5. VII. 1907. — V Písařkách n Brna, 22. IX. 1905 dosti hojně. 



— V lesích mezi Kohontovicemi, Žebětínem a Rcsicemi, 1. X. 



1905 hojně. — V Knížecím lese a na Vlčí hoře n Ivančic, 24. V. 



1906 všude roztroušeně. — V údolí Stupavy pod Cimburkem, 

 26. V. 1906. — Háj u vojenské střelnice u Králova Pole, 

 30. V. 1906 řídce. — Na Mikulovských kopcích, 5. VI. 1906. — 

 V lesích mezi Jehnicemi a Soběšicemi, sev. od Brna, 10. Ví. 

 1906. — Na Třešíně mezi Litovlí a Lošticemi, 30. VI. 1906 po- 

 různu. — U Konic, 1. VII. 1906 obecně. — V hájích nad údo- 

 lím Říčky, mezi Líšní a Ochozem, vých. od Brna, 26. V. 1907 

 dosti četně. — U Petrovic, jihozáp. od Nového Města, 29. VI. 

 1906. — »Hora« mezi Písečným a Dalečínem, sev. od Bystři- 

 ce nad Pernštýnem, 12. VII. 1907. — V lese »Ochoza«, sev.- 

 záp. od Nového Města, 13. VIL 1907 hojně. — V Knížecím 

 lese, sev. od Ivančic, 23. V. 1908 velmi hojně, místy keře 

 přeplněny. — V háji u Inačovic, sev.-záp. od Brna, 31. V. 

 1908. — V lese »Za boudou« u Bílovic nad Svitavou, 14. V. 



1911 místy hojně. — V lese nad Hrachovcem, vých. od Va- 

 lašského Meziříčí, 19. VIII. 1912 pořídku. — Na stráni Ma- 

 zance nad Hranicemi, 22. VIII. 1912 řídce. — V lese nad 

 Podleským mlýnem u Olšovce, sev.-záp. od Hranic, 23. VIII. 



1912 dosti četně. — V Ostrovačickém revíru, záp. od Brna, 

 30. V. 1913. 



Etiophyes diversipunctahis (Nalepa 189U), pl. 1. 

 Sb. Em. B.: V lesích mezi Kohoutovicemi. Žebětínem a Rosicemi, 

 1. X. 1905 porůznu. — V Písařkách u Brna, 3. V. 1906. — V 

 »Doubravě« mezi Litovlí a Lošticemi. 30. VI. 1906 porůznu. 



— V háji záp. Střelíc u Brna. 16. VI. 1907 řídce. — V hájích 

 mezi Medlánkami a Cinsendorfem, sev. od Brna. 5. VII. 1907 

 četně. — V hájích mezi Pernštýnem a Doubravníkem, 5. VI. 



cíliti onoho druhu >Harm. petioli.« Poslal jsem konečně ukázku zá- 

 hady téEw. H.RObsaamenovi, jenž mi sdělil, že též po léta zkoumá 

 tisíce těchto hálek, ale našel vždy jen larvy druhu, jejž nazval 

 Syndiplosis winnertzi, kdežto Kieffereai udaný druh H. petioli nikdy 

 nikdo neviděl. Lze sotva pochybovati, že H. petioli je tvor pouze 

 vymyšlený, neexistující, a že původcem hálek je Syndiplosis win- 

 nertzi Riibs. (Srov. též: RObsaamen: Ueber deutsche Gallmiicken 

 und Qallen. Zeitschr. f. wiss. Inuktenbiologie. Bd. VII. p. 13 — 14, Bd. 

 VIII. p. 379.) 



