33 



at den laver nye Celler ved Randen af den lille Kage og lægger 

 Æg fremdeles. Efter nogen Tids Forløb (ca. i Maaned) er de 

 tørste Larver bleven til Hvepser, Arbejdere, og saa snart disse 

 kommer frem, ophører Hunnen at arbejde, overlader den videre 

 Opbj^gning til Arbejderne, medens den selv fremdeles lægger Æg. 

 Efterhaanden som der udvikles flere Arbejdere, skrider Bygningen 

 at Reden hurtigere frem, snart dannes der en ny Kage neden- 

 under den første osv. De første Hylstre brydes ned og nye 

 dannes; er Hullet i Jorden, hvori Reden findes, for lille, gøres 

 det større, idet Gedehamsene med deres Kindbakker graver Jord 

 af Væggene, flyver ud med det og lader det falde ned fra Luften 

 (de kaster det ikke lige udenfor Indgangen). Larven fodres dels 

 in ed tyggede og sønderdelte Insekter, dels ogsaa med Safter, som 

 Hvepserne har opsuget og som de gylper op igen; selv ernærer de 

 sig kun af flydende Føde. Hele Reden opføres paa en Sommer 

 og bruges ikke igen det følgende Aar 



Gedehamsene er ikke blot til Gene i Haver ved at stikke 

 Mennesker, som færdes der — Stikket er som bekendt meget 

 smertefuldt og for enkelte Mennesker endog livsfarligt — men 

 ogsaa ved at gnave i modne, søde Frugter: Druer, Æbler, Pærer, 

 Abrikoser osv., og de kan paa denne Maade gøre en hel Del 

 Skade. Det bedste Middel imod dem er at ødelægge deres Reder; 

 Rederne i Jorden kan man tilintetgøre ved at hælde Petroleum 

 eller Svovlkulstof ned i dem og lukke Indgangen til. Ved dette 

 Arbejde maa man dog gaa frem med megen Forsigtighed, da 

 man ellers risikerer talrige Hvepsestik. Drueklaser, som er ud- 

 sat for Hvepsernes Angreb, har man med Held beskyttet ved at 

 omgive dem ved Grunden med en Papirmanchet, som er aaben 

 forneden; ogsaa smaa Poser af tyndt, gennemhullet Tøj har man 

 benyttet som Beskyttelsesmiddel, 



Fuldt saa generende som Gedehamsene er Myrerne. Det er 

 ligesom Gedehamsene selskabelige Aarevingede; de afviger fra 

 Gedehamsene bl. a. ved at Arbejderne er vingeløse. Myrernes 

 Samfund grundlægges i al Fald i mange Tilfælde ligesom Gede- 

 hamsenes af en enkelt befrugtet Hun; men i Modsætning til Gede- 

 hamsenes er de fleraarige, hele Samfundet overvintrer. Rederne 

 bestaar af uregelmæssige Gange og Kamre, som f. Eks. udgnaves 

 i Træstød eller graves i Jorden; de Myrer, der anlægger deres Rede 

 i Jorden, lægger hyppig den udgravede Jord op oven paa Reden 

 og danner ofte paa den Maade en Høj, ind i hvilken Reden saa 

 forsættes. 



