44 



rige smaa, runde, blaasorte Pletter paa Vingerne og blaa Tvær- 

 baand paa Bagkroppen; Vingefang 2 — 3 Tommer. Larven er 





"•-•:-'!#. 



/.-•: 



Fig. 49. Cossus æsculi, i'/4 Gang forst. 



Fi^. 50. Larven af Cossus .^sculi, omtr. dobbelt Størrelse. 



cylindrisk, blommegul med regelmæssigt ordnede sorte Vorter og 

 en ejendommelig bagtil knudret Plade paa iste Brystring; den 



bliver ca. 1^2 T. 

 lang; dens Eks- 

 krementer ligner 

 korte Pølser og er 

 ligesom rødlig fer- 

 niserede. Ligesom 

 Rødormen lever den i Løvtræer; men medens Rødormen ofte 

 træffes mange sammen i samme Træ^ lever denne mere enkeltvis, 

 og medens Rødormen sædvanlig kun findes i Stammen, tager 

 denne med Forkærlighed Ophold i Grene. Den træffes jævnlig 

 i Frugttræer; større Skade anretter den dog sjælden, selv om 

 maaske enkelte Grene kan gaa i Løbet ved dens Angreb. 



Beslægtet med Cossus er fremdeles Glassværmerne (Sesia), en 

 lille Afdeling af Sommerfugle, der udmærker sig ved at Vin- 

 gernes Overflade for største Delen mangler det «Støv», der 

 ellers bedækker Sommerfuglevingerne, saaledes at Vingerne hos 

 Glassværmerne er klare og gennemsigtige; de ligner i Grunden 

 mere Hvepser end Sommerfugle. 



Flere Arter af Glassværmere lever som Larver — Larverne 

 er hvidlige — i forskellige Løvtræer; de danner først en Hule 

 under Barken og gaar dernæst ind i Veddet, hvor de danner 

 lange Gange; en stor Art (S. apiformis) er almindelig i Popler, 

 en anden Art (S. sphecif ormis') i Æl og Birk. I Hindbærstængler 



