48 



opbrænder den. Af saadanne aLarvefælder)) kan nævnes de Fang- 

 bælter, der er afbildede i omstaaende Fig. 55 og som bestaar af 

 en Strimmel Bølgepap, som er lagt ind i en Strimmel sammen- 

 lagt Tjærepapir; det hele kan faas til Købs i Ruller (^A). Et 

 Stykke heraf, lidt længere end Stammens Omfang, skæres af og 

 fastbindes som et Bælte omkring Stammen (6 — C); Enderne 

 stikkes ind i hinanden. En anden Larvefælde («die Gothe'sche 

 Obstmadenfalle») bestaar af et Bælte af Træuld, som er dækket 

 af et Lag stærkt Papir. Fangbælterne bør tages af ved Vinterens 

 Slutning, helst vistnok i Februar. 



Endvidere kan anvendes en Besprøjtning af Træerne med Schwein- 

 furter Grønt (giftigt Parisergrønt), første Gang straks efter Af- 

 blomstringen, anden Gang 8 — 14 Dage senere; Sprøjtningen skal 

 foregaa i tørt Vejr. Dette Middel, som er ganske farefrit, er i 

 Nordamerika anvendt med stort Held. Flere Vidnesbyrd fore- 

 ligger om, hvorledes Dele af en Frugthave, som var sprøjtede, 

 har givet langt større Udbytte af ormfri Æbler end de Dele af 

 samme, som ikke var bleven sprøjtede. Et karakteristisk Til- 

 fælde af denne Art er følgende: 



Nr. I. Nr. 2. 



Sprøjtet Træ. Træ ved Siden af, 



ikke sprøjtet. 

 Af 100 Æbler var: 

 84 fejlfri. 4 fejlfri. 



9 ringere. 58 ringere. 



7 værdiløse. 38 værdiløse. 



En saadan Sprøjtning af Frugttræerne vil ogsaa have Betyd- 

 ning overfor andre skadelige Insekter, f. Eks. den før omtalte 

 Tortrix ocellana, og burde sikkert anvendes i langt større Ud- 

 strækning end det nu er Tilfældet. 



I Blommer lever en anden Viklerlarve, Blommevikleren (^Tor- 

 trix funehrand). Som bekendt er det ikke sjældent, at man, naar 

 man spiser Blommer, bliver ubehagelig overrasket ved, at der 

 inde i dem ligger en rødlig «Orm» tilligemed en Del brune gry- 

 nede Ekskrementer. Det er Blommeviklerlarven, der sidder der- 

 inde og ernærer sig af Kødet. Levemaaden er i øvrigt en ganske 

 lignende som for Æbleviklerens Vedkommende; Larven gnaver 

 sig ud af Blommen og overvintrer f. Eks. i Barkrevner. Man 

 kan ogsaa bekæmpe den paa lignende Maade, om den skulde 

 blive særlig generende. 



