54 



Fig. 6} Han og Hun af B i b < o 

 hortulanus, oratr. nat. Størr. 



f. Eks.) paa lignende Maadc og kan ogsaa optræde i andre Saar 

 paa Træer end Okulationssaar. Som Middel imod dens Optræden 

 efter Okulering anbefales det at benytte grove Uldtraade til Om- 

 binding af Saaret i Steden for RafRabast; Traaden maa bindes 

 fast paa. Meningen er at afholde Myggen fra at lægge Æg. 

 Især skal Midlet være godt, naar Traadene er imprægnerede med 

 Terpentin, hvori er opløst noget Naphthalin og som er blandet 

 med Linolie. Af andre Midler anvendes en Besmøring af Saaret 

 med Podevoks eller med en Lervælling eller med KoUodium. 



I Havejord træffes hyppig Larverne 

 af et Par Myggearter af Slægten Bibio; 

 de udviklede Insekter (Fig. 63) er sorte 

 (eller delvis a. b 



gulrøde) , 

 behaarede, 

 V^-V2 T. 

 lange. Lar- 

 verne — der 

 er langstrakte, cylindriske, med to 

 Tværfurer paa hvert Led, og med en 

 Del korte bagudrettede Torne, V2 — 

 ^ji Tomme lange — lever dels af 

 Gødning og døde Plantedele, men 

 dels ogsaa af saftige Rødder (Salat 

 m. m.). Myggene optræder ofte i 

 stor Mængde om Foraar og For- 

 sommer. 



Af de Fluer, som er skadelige i 

 Havebruget, lever de fleste som Lar- 

 ver i Rødder eller andre underjor- 

 diske Dele. Dette er saaledes Til- 

 fældet med Gulerodsfluen (Psila rosce), 

 en lille sort Flue, et Par Linier 

 lang; Larverne er smaa hvide Mad- 

 diker. Hunnen gaar ned i Jorden 

 og lægger sine Æg paa Gulerød- 

 derne, i hvike Larverne dernæst æder sig ind. De gnaver Gange 

 især i den overfladiske Del af Guleroden, der faar ligesom et 

 rustent Udseende derved. Den Skade, som disse Dyr anretter, 

 er ikke ringe; er der mange af dem til Stede, ødelægges Planten 

 ganske, medens et ringere Antal, særlig i en større Gulerod, 



64 Guleroder angrebne af Gulerods- 

 fluen, A gennemskaaren paa langs. 

 Naturlig Størrelse. 



