6o 



til. De ægte Bladlus træffer man dels i stort Antal i det frie, 

 helst paa lune Steder, men dels ogsaa i Væksthuse og paa Potte- 

 planter i Stuer, hvor de kan være en stor Plage. Under gun- 

 stige Forhold kan de formere sig uhyre stærkt; man har saa- 

 ledes iagttaget, at en Rosenbladlus fire Dage efter hinanden fødte 

 15 — 20 Unger daglig; og Ungerne var i Stand til at forplante 

 sig efter fire Dages Forløb. Under disse Omstændigheder er det 

 intet Under, at man ofte kan træffe Bladlusene i Millionvis. — 

 Bladlusene har mange Fjender; saaledes er det velbekendt, at 

 Mariehønsene fortærer dem, og visse Fluelarver træffer man og- 

 saa hyppig i Bladluskolonierne beskæftigede med at udsuge Lusene. 

 Jævnlig træffer man Bladlus, som er helt opsvulmede som en 

 Blære; paa saadanne Bladlus ser man efter en Tids Forløb et 

 stort rundt Hul: det er en Snyltehveps, der som Larve har levet 

 i den og som nu har gnavet sig ud af den; Bladlusen sidder saa 

 tilbage som en tom Skal. 



De Ægte Bladlus er en saadan Plage i Haver, at man efter 

 Evne søger ar modarbejde dem. Et godt Middel imod dem er 

 en Oversprøjtning med en Petroleums-Emulsion (se S. 4), der 

 helst bør anvendes om Morgenen (ikke i stærkt Solskin); eller 

 man kan bestrø Planterne med forskellige pulveriserede Stoffer 

 (f. Eks. Aske, Kalkstøv, Tobakspulver, persisk Insektpulver — 

 det sidste skal være meget virksomt). Ved Planter i Drivhuse 

 kan anbefales en Rygning med simpel Tobak, som lægges paa 

 et Fyrfad eller lignende og sættes ind i Drivhuset, der lukkes 

 saa tæt som muligt. I den nyere Tid anvendes ogsaa et Arkanum 

 ved Navn Aphitoxin paa lignende Maade som Tobak. Ogsaa en 

 Blaasyrebehandling kan anvendes (se S. 4). 



Af de Ægte Bladlus er Rosenbladlusen (Aphis rosa) en af de 

 mest bekendte. Den træffes i store Selskaber især paa de ganske 

 unge Skud af Roser, som lider betydelig derved. Foruden ved 

 de ovenfor omtalte Midler kan man ogsaa i mange Tilfælde op- 

 naa en Del ved at knuse Lusene med Hænderne, naar de sidder 

 op ad de unge Skud, den ene ved Siden af den anden. Paa 

 Kirsebærtræet træffes en anden Art, J. cerasi, der foraarsager, at 

 Bladene ruller sig sammen og misdannes; ogsaa Blommetræer 

 kan være fulde af Bladlus (^A. pruni). Paa Æbletræer finder man, 

 ofte i store Mængder, en Bladlus, A. malt, der ligeledes bevirker, 

 at Bladene misdannes; dens glinsende sorte Æg ses tidt om Vin- 

 teren paa Æblegrene, der kan være helt dækkede med dem. Det 

 anbefales at oversmøre de Grene, der er bedækkede med Æg, 



