I'.i 387 



Biologi. 



Naar man tager de mange Undersøgelser i Betragtning, som i Løbet af mer end 

 To Hundrede Aar ere anstillede over Culex-Larvernes Levemaade og Udvikling, vil det let 

 kunne forstaaes, al der ikke kan være meget Nyt for mig at føje til. Noget er der dog, 

 og da del under den Kamp, hvorunder vor Kundskab til disse Dyr, saa at sige, har arbejdet 

 sig frem, kan være vel ogsaa delvis al kunne bekræfte det allerede een Gang bekjendte, 

 vil jeg give Alt, hvad jeg har iagttaget. 



Culex-Larver findes hele Landet over, paa al Slags Bund, saavel Skov- som Hede- 

 og Marskbund; men Vandet, hvori de leve, maa ingen Strøm have eller ogsaa kun ganske 

 ringe. De synes at foretrække mindre Vandhuller med rig og raadnende Plantevæxt, saasom 

 Skov huller eller smaa Væld; Dybden af Vandet er ofte kun meget ringe, ligesom Overfladen 

 ofte næsten ganske er dækket af Lov med kun faa aabne Pletter. 



Larverne forekomme hele Aaret igjennem fra det tidlige Foraar af, saasnart Vandet 

 er frit for Islæg, lige til det sene Efteraar eller Vinter; men de Larver, som ikke naae til 

 Forpupningen, og de Pupper, som ikke naae til Forvandling, inden Vinteren kommer med 

 sit Islæg, due ufravigeligt. Allerede i den første Trediedel af Marts, d. 9. Marts 1885, har 

 jeg i det Frie, i Dyrehaven, truffet spæde Larver. Selv har jeg hverken seet Æglægningen 

 eller Æggene, men allerede Reaumur har jo givet en højst interessant Fremstilling af Æg- 

 lægningen, og Æggene eller Æggemasserne ere foruden af Reaumur ogsaa beskrevne af 

 San Gallo, Barth og Kleemaun. 



Naar Larven kommer ud af Ægget, holder den sig oppe i Vandets øverste Lag og 

 flyder her nogen Tid vandret, men snart hæfter den sig ved Hjælp af Aanderoret til Vand- 

 skorpen, idet Kroppen indlader" en skraa Stilling helt under Vandet med Hovedet nedad. 

 Spidsen af Aanderoret danner nemlig en flad Skaal , og Skaalens Størrelse forøges ved de 

 5 smaa trekantede Hudflige, som findes i Randen af den. Allerede Swammerdam har i sin 

 llistoria insectorum sammenstillet Vandskorpens Kvne til at bære den ved denne ophængte 

 Myggelarve med samme Flades Evne til at bære den paa den hvilende Naal ; og i Virkelig- 

 heden er ogsaa Vandskorpens Modstand mod at brydes saa stor, at Larven formaaer, dels 

 at skride eller glide roligt i sin stedvanlige skraa Stilling frem igjennem Vandel med 

 Aanderørets Spids stadigt i Vandskorpen (Bevægelsen foregaaer ved Hjælp af Munddelene), 

 dels med den opadkrummede Krop og Hovedet al beskrive en hel Cirkel med Tilhæft- 

 ningspunktet i Vandskorpen som Centrum. Larven tilbringer uden Sammenligning sin 

 længste Tid hængende fast i Vandskorpen, idet den tillige ved Hjælp af sine Munddele 

 bringer Vandet i en hvirvlende Bevægelse. Ved disse Vandhvirvler fores nu Smaapartikler 

 i Vandet henimod Munden og sluges af Larven, og Larvens Graadighed er saa stor. og 

 Næringsværdien af de slugte Stoffer saa ringe, at Exkrementemes Mængde bliver megel 



49* 



