43 411 



macht, an beliebiger Stelle im Wasser sicti ohne die geringsle Schwimmbewegung schwe- 

 bend zu halten » ; ogsaa Palmen, l. c. p. 61, bekræfter Weismanns Opfattelse. Ligeledes ligner 

 Rymer Jones, I. c. p. 102, ligesaavel som Lyonet Luftsækkene ved Svømmeblærer, og siger, 

 at Larven ved dem er i Stand til at stige eller synke, "just as a Gold-fish rises or descends 

 by means of ils swimming-bladder». Ældre forfattere som Reaumur, I. c. p. 41, kalder 

 dem enten, vistnok blot af Hensyn til deres Form, «les quatre espéces de reins», eller 

 betegner dem simpelthen, som De Geer, I. c. p. 387, som »les organes de respiration«, 

 eller anseer dem, som Gotze, 1. c. B. I. p. 373, for Aandedrætsredskaber med ligesaa mange 

 Spirakler, som der er sorte Punkter (o: nPigmentceller») paa dem. Slabber, I. c. p. 9 , an- 

 seer dem for 4 Maver, men føjer dog til: »Ich gebe jeden die Freyheit davon zu denken 

 was er will». Lichtenstein, le. p. 171, lader de to forreste Luftsække staa i noje umid- 

 delbar Forbindelse med Spiserøret og med »der langen, die Stelle des Ilerzens vertretenden 

 Pulsader, und auch mit den Lungen des Thierchens«, hvorimod de -to bageste Luftsække 

 (1. e. p. 172) "Eiersacke zu seyn scheinen«. Fiseher anbringer dem, som før omtalt, uden- 

 paa Larven og kalder dem, 1. e. p. 7, »les deux bulles«. Lyonet, 1. c. p. 90, anseer dem for 

 sandsynligvis at svare til Fiskens Svømmeblærer, saaledes som vi alt have anført. Karsch, 

 I. c. p. 11, kalder dem «organa respiratoria« og negler, at de kunne være eller svare til 

 "vesiculæ aeriferæ (inservientes) l'hysaliæ aut piscibus . . . sciliret ad mergendum«, eftersom 

 »ne.que contractio neque expansio neque aéris dimissio possunt observari« ; dog uagtet «simile 

 organ um respirator i um nusquam inanimalium regn o observatum fuerit, 

 tamen diutius hæsitare non potuimus (nemlig om deres Betydning som Respirationsorgan). 

 Certe enim omnia organa respiratoria alioquin in culicum larvis obvenientia plane desunl». 



Naar Vandet, de opbevares i, er halvraaddent, omend klart, og naar de lide Hunger, 

 seer man Larverne ikke sjældent flyde oven i Vandskorpen med næsten Halvdelen af Krop- 

 pen tør; naar de da dukkes under Vandet, flyde de ejerne ovenpaa igjen. Luftsækkene hos 

 saadanne Individer ere forekomne mig snarere smaa end store. 



Naar Forvandlingen tit Fuppe nærmer sig, sees Fuppens Nakkerør i en skraa Sti 1 - 

 ling med Spidsen rettet nedad og fremefter at skinne igjennem Larvens Hud; tilsidst frem- 

 træde de som et Far næsten sorte Legemer. Selve Forvandlingen foregaaer nede i Vandet 

 og meget hurtigt. Hen indledes med, at Larven bliver meget urolig og hyppigt slaaer korte 

 Sideslag med Halen og Svømmevil'len, og den begynder med, at Fuppens Halespids trækkes 

 ud af Larvens Halespids og dens Hoved baglænds af Larvens Hoved, uden at Larvehuden 

 her brydes, men denne brister ikke før end i Oversiden af Kroppens forreste Ring, o;,' Spidsen af 

 Nakkerørene kommer da frem. Er tørst Bristningen skeet, rejser Larven sig fra den vandrette 

 Stilling til en lodret, og hele Larvehuden synker eller maaske presses nedad og gaaer lil- 

 bunds. Larvens Tracheesystem og Luftsækkene med den indesluttede Luft trækkes ml, saa 

 at Fuppen i Begyndelsen er lufttom. Hen udtrukne Luft slippes dog ikke løs, men med 



52" 



