97 465 



Øjnene, Fig. 129 bb, ere smaa, enkelle, siddende langt tilbage paa Hovedet; næsten 

 umiddelbart bag dem ere de store Biojnc, Fig. 12!) cc, anbragte. — Antennerne, Fig. 130 aa, 

 ere særdeles smaa og kunne let oversees. De ere anbragte næsten i Hovedets Forende, 

 under en lidt fremspringende Rand af deltes Sider; de bestaa kun af et ganske kort Grund- 

 led med svagt fremspringende Forhjørne og med en yderst lille Børste eller Led anbragt i 

 Fnden af Grundleddet. 



Munddelene ere, med Undtagelse af Kindbakkerne, næsten rudimentære. Underlæbe, 

 Fig. 131a, lader sig knap eftervise, og Kjæberne, Maxillæ, Fig. 131 bb, ere meget vanskelige 

 at iagttage imod den mørkt farvede, sammenvoxede Mundramme. Paa Figuren ere de frem- 

 stillede som et temmelig bredt, men kort, budet Vedhæng, med 2 runde Fremspringninger, 

 som kunne tydes som Flig og Palpe. — Kindbakkerne, Mandibulæ, Fig. 132, ere vel sær- 

 deles smaa og simpelt byggede, men dertil meget kraftige og stærkt cbitiniserede; de ere 

 nøje forbundne med den stærke Mundramme, og ved Hjælp af stærke Muskler og Sener, 

 af hvilke navnlig Bøjemusklens Sene, Fig. 132 a, er meget svær, bøjes de ind, dog uden al 

 naa hinanden i Hovedets Midilinie. 



Bryststykket bestaaer af 3 Led eller Ringe, som alle ere vel afsnørede, onilrenl 

 lige lange, noget smallere og betydeligt kortere end de følgende Bagkropsled; de ere tyde- 

 ligt riflede. 



Bagkroppen bestaaer af 9 vel adskilte Led, af hvilke navnlig det sidste er længere, 

 men ogsaa smækrere end de øvrige Led. 1 Spidsen af samme niende Led findes de lange, 

 men tynde Analbørster, Fig. 128 a; Fig. 133 aa, i et Antal af 8, parvis samlede Børsler, 

 hvortil slutte sig faa, ganske korte Borster. Sædvanligt sees der ikke noget til Analpapiller; 

 men underkastes Bagkroppen et Tryk, træde disse frem som 2 Par lange, pølseformede, i 

 Spidsen klovede Papiller, Fig. 133 bb. Analkroge bar jeg ikke fundet Spor til. 



Tracbeesystemet, Fig. 134 og 135, falder stærkt i Øjnene ved den mørke Pigmen- 

 tering, som største Delen af det Cellelag, som omgiver Tracheerne, har. Systemet ind- 

 skrænker sig væsentligt lil et Par temmelig vide Længdestammer, som jeg kun forlil i anden 

 Brystring har fundet forbundne ved et Forbindelsesrør. Siderør seer man som oftest ikke 

 meget til. Derimod fremtræde Sidestrengene, Fig. '134 aa, tydeligt som ganske tynde, baar- 

 lignende , massive Strenge, som i anden Bryslring udgaa fra Længdestammerne omtrenl 

 ligeoverfor det Sted, hvor disse Forbindelsesrør udgaa. 



Slægten Geratopogons Larver ere fra gammel Tid bekjendte som levende for største 

 Helen under Træernes Bark; og om man end fandt adskillige af Arterne ikkun paa megel 

 fugtige Steder, som lod tænke paa Vandet som Opholdssted for Larverne, saa er dog 

 Gercke, 1877, den Første, som bar beskrevet Larver af denne Slægt, levende og forvand- 

 lende sig i Vandet. Dog er Gercke paa den anden Side ikke den Første, som har afbildet 

 og beskrevet Ceratopogon-Larver fra Vand; kun bar man ikke før vidst at henføre bemeldte 



Vidensk. Selsk, Skr., 8, Række, naturridonsk. og math. Åfd, III. i. 59 



