34 



man da, att de formförändringar, soin möjligen finnas, äro 

 förorsakade, ej af nagon frän andra arter härflytande im- 

 puls, utau af artens egen inneboende benägeuhet att variera, 

 i förening med det inflytande växtplats, belysning o. s. v. 

 utöfva. Ooh att en sadan benägenhet hos den liuska repre- 

 sentanten af underslägtet Primulastruyn, Pr. ofjicinalis (L.) 

 Jacq., ej saknas, framgär af den granskning meddelareii af 

 dessa rader underkastat de honom tillgängliga exemplaren. 

 Redan tili sin allmänna habitus varierar arten emellan 

 högväxta, storbladiga och lägväxta, vanl. smäbladiga; den 

 bladen vanligen öfverskjutande blomstängeln är antingen 

 obetydligt eller mycket, ända tili mer än dubbelt, högre än 

 de längsta bladen; bladskaften, vanligen af bladskifvans 

 iängd eller litet kortare, blir stundom mycket, ända tili 2V2 

 gänger, längre än skifvan, hvarvid den regeln i allmänhet 

 synes göra sig gällande, att de äldre eller imder vegetations- 

 tidens början bildade, mindre bladens skaft äro kortare, de 

 yngre, större bladens deremot längre än skifvan, dock gif- 

 vas former som hafva antingen endast blad med kortare 

 skaft än skifvan, andra äter endast sädana med längre 

 skaft, de kortare skaften vanligen bredt vingade, men stun- 

 dom äfven, liksom i allmänhet de längre, nastan ovingade; 

 bladskifvan varierar tili sin konsistens frän fast, nastan per- 

 gamentartad, tili mycket tunn, tili sin form frän längsträckt 

 eller smal, med bredden endast 0,4 — 0,5 af längden, tili 

 bred, med bredden 0,5 3 — 0,9 5 af längden, samt frän smalt 

 äggrundt afläng eller aääng, med smäningom afsmalnande 

 bas, sä att öfvergängen frän bladskifva tili bladskaft är 

 omärklig, tili äggrund med rundad, vanligen sned bas, eller 

 äggrund med tvär eller tili och med hjerthk bas, med afse- 

 ende pä bladkanten frän oregelbundet groftandad eller nag- 

 gad tili svagt bugtbräddad, tili storleken frän 100 tili 25 

 mm., samt tili beklädnaden frän undertill tätt gräluden tili 

 finhärig eller nastan glatt och grön, med öfre sidan glatt 

 eller mycket finhärig samt tili färgen grön, med eller utan 

 skiftning i grätt eller gult; blomflocken, egentligen ensidigt 

 lutande, men efter och emot blomningens slut upprät, frän 



