43 



fördelas uti fasta och styfva, temligen fasta, samt tunna, af 

 hvilka de först nämnda antmfFas endast bland de undertill 

 tätt gräludna, de sednare deremot inom alla undergmpperna. 

 Slutligen framsta de enskilda formerna genom olika storlek, 

 bvedd, skaft, bas o, s. v., säsom af följande uppställning 

 närmare framgär, tillika angifvande de granskade exempla- 

 rens fyndorter samt, inora parenthes, fodertändernas form 

 och andra egendomligheter. 



A. Blad raed tvär eller rundad bas (f. typica). 

 I. Blad undertill gräludna. 



a. Blad fasta tili temligen fasta. 



1. Blad stora eller medelstora (40 — 85 mm.), stundom 

 längskaftade (subf. firma). 



Ci. Blad breda (0,5 4—0,6 2). 



Raunio i Satakunta (suha;piculata, macrocalyx). 



Kakkis i Södra Karelen (mutka). 



Mjatusovo i Olonets-Karelen (acuta). 

 ji. Blad smalare (0,4—0,5). 



Wosnesenje i Olonets-Karelen (acuminata). 



Valamo i Ladoga-Karelen (mutica). 



2. Blad smä (25 — 40 mm.), breda (0,6 2—0,7), vanli- 

 gen kortskaftade (subf. genuina). 



Esbo i Nyland (mutica). 



Borgä i Nyland (mutica). 



Paltamo i Kajana-Österbotten (mutica). 



b. Blad vanligen tunna. 



o. Blad medelstora (40 — 55 mm.), breda (0,5 3 — 0,7 2), 



vanligen kortskaftade (subf. media). 



Äland (subapicula ta). 



Föglö, Äland (suba/piculata). 



Abo (mutica). 



Helsingfors (subajnculata). 

 4. Blad stora (70—100 mm), breda 0,57-0,65), med 



kortare skaft (subf. maxima'. 



Birkkala i Satakunta (acuminata). 



