44 



II. Blad undertill tunut gräludna tili finhäriga och 

 gröna, nastan glatta. 



5. Blad temligen fasta tili tunna, smä eller medel- 

 stora (25-G5 mm.), breda (0,5— 0,8 3), skaft längre 

 eller kortare (subf. varia). 



Finström pä Aland (suhcqricidata). 



„ ,, ,, (mutka). 



Noiisis i Egentliga Finland (aciiminata). 

 Birkkala i Satakunta (suhapiculata, macrocalyx). 

 Inga i Nyland (subapiculata, macrocalyx). 

 Helsinge i Nyland (mutka). 

 Kotka i Nyland (mutka). 

 Tavastehus (subainculata). 

 Kärkölä i Södra Tavastland (subapkidata). 

 Kaukola i Ladoga-Karelen (amhigua). 



,, „ ,, (suhapkidata, macrocalyx). 



Kuopio i Norra Savolaks (subaincidata, macrocalyx). 



6. Blad fasta eller temligen fasta tili tunna, medel- 

 stora (35 — 47 mm.), breda (0,5 9 — 0,9 5), med hjert- 

 lik bas och ungefär lika länga skaft (subf. cordata). 

 Äbo (mutka, macrocalyx). 



Raumo i Satakunta (mutka). 



Sörnäs vid Helsingfors (suhapkulata). 



Lovisa i Nyland (mutica). 



Pelgjärvi i Ladoga-Karelen (mutka, macrocalyx). 



7. Blad tunna, stora, medelstora eller smä (30—70 

 ram.), breda (0,54 — 0,72), med rundadt afsmalnande 

 bas och längre skaft (subf. elliptica). 



Halikko i Egentliga Finland (mutka). 

 Kjulo i Satakunta (mutka). 



8. Blad raycket tunna, undertill nastan glatta, gröna, 

 stundom tunnt gräludna, stora (40 — 72 mm.), breda 

 (0,5 2—0,7 5), med rundad eller tvär bas, längskaftade 

 (subf. tenuissima). 



Perna i Nyland (acuminata). 

 Orimattila i Nyland (acuta). 

 Kexholm i Ladoga-Karelen (mutica). 



