I I TYCHO Ti: I, LBERG , 



B. AviT.NN.K D1MIDIA CORPORIS PARTE NON LONGIORES. 



39. 0. lifasciata Nic. (\ II. 18). 



Syn. 1783. Poduro cincta O. Fabiucius, in Danske Vidensk.Selsk. Skr. I>. II. p. 300 

 1841. Orchesella bifasciata Nicolet, Rech. p. serv. å 1'Hist. des Podur. p. 80. 

 1871. » » Tullberg, Fört. öfver Sv. Podur. p. 117. 



Lurida, fasciis transversis in segmento secundo tertioque abdorainis nigris. 



Denna art varierar obetydlig! och är särdeles väl -kild från de öfriga. Den har af O. Fabiucius, do. -k 

 med någon reservation, blifvit kallad Podura cincta. 

 Förekommer blund mossa i barrskog. 

 Allmän i Ångermanlaud, Uppland, Wermland, Östergötland, Vestergötland, Småland, Skåne och på Gotland. 



Gen. IX. Templetonia Lbk. 



Syn. 1835. Podura Templeton, Thys. Hib. p. 93 (ad partem). 



1841. Degeeria Nicolet, Rech. p. serv. ä l'Hist. des Podur. p. 70 (ad partem). 

 L862. Templetonia Lubbock, Notes on the Thys. P. 11. p. .">!>5. 

 1871. » Tullberg, Fört. öfver Sv. Podur. p. 149. 



Mesonotum non prominens. Segmentura quartum abdominale duplo longius quam 

 r. ■ it i ii i»i. Antennae dimidia corporis parte longiores, perspicue quinque-articulatae. Ocelli 

 2; 1 in utroque latere capitis. Mucrones furcuhr perparvi. Cutis squamosa. 



Andra thoracalsegmentet skjuter ej öfver hufvudets basaldel. Antennernas yttersta led svagt annulerad 

 den innersta särdeles kort, men tydlig. Tibierna ej tvåledade. Intet klubblikt hår på deras nedersta del. Gaf- 

 felns ändsegment särdeles små. Temligen talrika klubblika borst (VIII. 22, 23) på främre delarne al' andra 

 thoracalsegmentet. Fjällen tecknade med ytterst korta, nästan ]>unktlika strimmor (VIII. 24). Gaffeltänderna 

 något längre au basalstycket, mot spetsen särdeles -mala t \ III. '.'1). 



40. T. nitida (Templ.) (VIII. 15—26). 



Syn. 1835. Podura nitida Templeton, Thys. Hib. p. 94. 



1841. Degeeria margaritacea, Nicolet, Rech p. serv. a 1'Hist. des Podur. p. 75 



1862. Templetonia nitida Lubbock, Notes on the Thys P. II. p. 596. 

 1871. » » Tullberg, Fört. öfver Sv. Podur. p. 14s. 



Albo-argentea; squamis detritis pallida, rufo-punctata. Unguiculus superior uno 

 donte armatus. Long. 1 — 2 millim. 



Jag har på abdoraen lios denna art ^ett sex par känselbår, nämligen ett på andra abdominalsegmentet, 

 två pa dit. tredje, två pa det. fjerde och ett par på gränsen mellan det. tredje och fjerde. Redan i Lubbocks 

 beskrifuing öfver detta djur ar det visadt, att Templeton ar den. som först faun det, men äfven Nicolet har, 

 såsom Lubbock i en senare uppsats äfven anger, sannolikt funnit detsamma. Han nämner i sin beskrifning 

 öfver /'. margaritacea visserligen ingenting om antennernas femte led. men denna har lian lätt kunnat öfverse; 

 deremot tyckes såväl beskrifningen som figuren i allt öfrigt häntyda pa, att lian halt för sig samma art som 



roN '). 



Förekommer under -tinar och trästycken pa fuktig jord: särdeles talrik om hösten. 



runnen i Uppland, Skänc och på Gotland 



(Jen. X. Isotoma (Bourl.) 



Syn. JTln. Podura Lin.nl. Syst. Nat. Ed. II. p. 62 (ad partem). 



1839. faotoma Bourlet, Mera. s. les Podures p. '.'."> (sec Gervais, in Walckenaer, In-, apt. 

 I'. 111. p. 422) tad partem). 



Nära intill V. n ii sannolikt Wankels Heteromurus margaritarim (Beitr. /. Österreich. Grotten-Fanna p. 255), ehuru han 



hos det ut honom funna djuret blott sett fyra leder på antennerna och sju på trnnens samt anser att gaffelbenen äro treledadc. 

 Ledernas antal ur dock stundom ganska svårt att se hos dessa djur, isynnerhet inuan fjällen blifvit borttagna. Hvad som der- 

 emot är lättare alt se, ar ögonen, dä de såsom hos Templetonia arn angifna genom mörka Hackar. Men sådana bar ej Wankkl 

 observerat, och jag liar derföre ej ansett mig kunna identifiera lems art med Templetonia nitida. 



