SVKKIGES PODURIDER. 47 



närmast Podura fuliginosa Templ. oeli Isotoma fuliginosa Lbk., men afviker frän ilen förra genom antennenias 

 form (IX. loi och frän den senare genom gaffeln, som här när ända till tuben. 



Förekommer tillsammans med hufvudfoiraen af föregående arl i trakten af Uppsala. 



13. I. maritima TULLB. (IX. II). 



Syn. 1871. Isotoma maritima Tullberg, Fört. Bfver Sv. Podur. p. 151. 



Pilosa. Segmentum tertium abdominis longius quam quartum. Antennse capite 

 paullo longiores; articulus tertius brevior quarto, secundo longior. Denticuli mucro- 

 iiiun 3. Long. Ii millim. 



Färg gråblå. 



Förekominer vid hafssträndcr under tång. 



Ytterst allmän i 1 ppland, Skam- och på Gotland. 



14. /. tigrina (Nic.) (IX. 12, 13.) 



Syn. 1841. Desoria tigrina Nicolet, Ltech. p. serv. å l'Hist. des Podur. p. 59. 



1847. Isotoma tigrina Nicolet, Essai s. une nlassif. de 1'Ordre des Thys. p. .'!T- 

 1871. » " Tullberg, Fört. öfver Sv. Podur. p. 152. 



Pilosa. Segmentum tertium abdominis longius quam quartum. A.ntennai capite 

 paullo longiores; articulus tertius brevior quarto, secundo non longior. Denticuli niu- 

 eronum 3, alius post alium insertus. Long. 1 millim. 



Grundfärgen gråblå. Den ijerde leden af antennerna nära dubbell så lång som den föregående. Hos 

 denna art så väl som hos alla af följande afdelning, med undantag af 1. fimetaria, linnes stundom ett antal 

 mörka fläckar, bildande långsgående band utefter ryggen. Gaffelns ändsegment hafva tre tydligt utvecklade tän- 

 der ställda i rad. ej de två bakre bredvid hvarandra, som hos föregående arter, och dessutom en svan antydan 

 till en Ijerde tand samt en utskjutande llik vid basen (IX. 13). 



Jag har identifierat denna art med Nicolets /. tigrina hufvudsakligen ]iä grund af färgen; det är dock 

 mycket osäkert, oin lians art ar densamma som min. 



Förekommer i spånhögar. 



Funnen i Ångermanland, Uppland, Södermanland oeli på Gotland. 



b. Furcula non usque ad segmentum abdominis secundum pertinens. 



15. /. cinerea Nic. (IX. 21 — 22). 



Syn. 1841. Desoria cinerea Nicolet, Rech. p. serv. å 1'Hist. des Podur. p. 60. 



1847. Isotoma cinerea id. , Essai s. une classif. de l'Ordre des Thys. p. .'iT2. 

 1871. » quadrideuticidata Tullberg, Fört. öfver Sv. Podur. p. 152. 



Segmentum tertium abdominis longius quam quartum. Ocelli 16; 8 in utroque 



latere capitis. Furcula in segmento quinto abdominis inserta, apices dentium appropin- 



quantes, mucrones quadridenticulati. Long. 11 millim. 



Grundfärg blå Närmar sig mest /. tigrina, men skiljes genom gaffelns olika längd och formen hos 

 gaffeltänderna, Ii vilka har äro böjda mot hvarandra (IX. "21 d). Afvensä hafva gaffelns ändsegment (IX. 22) 

 här en fjerde tand, som är tydligare utvecklad än hos föregående art, och vid basen en starkare llik. som må- 

 hända äfven borde kallas tand. 



Om den här af mig beskrifna arten verkligen är Nicolets Desoria cinerea, är omöjligt att med be- 

 stämdhet saga, då han ingenting nämner om gaffelländernas och ändsegmentens form; men i hans beskrifning 

 äfvensom pä den af honom lemnade figuren finnes också intet, som hindrar, att dessa bada arter kunna vara 

 identiska, och jag har dä ej velat lemiia Nicolets namn obegagnadt. 



Funnen i stort antal på Gotland under den lösa barken af några nedhuggna träd. 



46. I. minuta Tuli.is. (IX. 23—24). 



Syn. Isotoma minuta Tullberg, Fört. öfver Sv. Podur. p. 152. 



Segmentum tertium abdominis brevius quam quartum, in <pio furcula inserta est. 

 Ocelli Ki; 8 in utroque latere capitis. Dentes furculaa manubrio non longiores, recti; 

 mucrones tridenticulati. Long. i millim. 



