1 I TYCHO TU I.1.1SE RG , 



Fam. PODIIMD.K. ') 



Truncus elongatus vel subglobosus, segmentis 9 ve] paucioribus. Antennas articu- 

 lis 4 — 8. Oculi simplices (ocelli) aut nulli. Organa postantennalia in iiliis obvia, in 

 nliis niilla. [nstrumenta cibaria mordentia, interdum ad sugendum accommodata. Pe- 

 dcs (|iiiii(|ucai'ti(_-ulati, unguiculis L— 2 armati. In parte ventrali segmenti primi abdo- 

 minalis organum cylindricum insertum vesicis 2 contractilibus instructura; in segmento 

 quarto vel quinto ssepissime furcula ad saliendura apta, ux tribus partibus: manubrio, 

 dentibus, raucronibus composita. Nulla* appendices e lateribus abdominis, nulli cerci 2 ) 

 ex ultimo segmento orientes. Cutis tennis, pilosa, nonnumquam etiam squamosa vel 



oranulata. 



Hvad den yttre kroppsforraeu beträffar, utmärker sig Poduridernas familj vid första påseendet genom 

 bålse°raeuteus ringa antal, som har icke öfverstiger nio. Hufvudet, som framåt är tillspetsadt och hakat tvärt 

 afrundadt, är till sin form leinligeu lika genom hela gruppen, blott något mera långsträckt hos Sminthurinw. 

 Dess riktning i förhållande till bålen är deremot olika tor olika underfamiljer Sa bära Sminthurinoe hufvudet nä- 

 stan vertikalt och således vinkelrätt mot bålens längdriktning, dådet hos Lipurinx är horizontalt framsträckt och 

 hos Templetoniince vanligen föres i sned ställning. Som vanligt hos insekterna, bär hufvudet antenner, ögon och 

 mundelar. Tliorax utgöres al' tiv skihla segment, hvart och ett. bärande ett benpar. Hos underfamiljerna Temple- 

 toniince och Lipurinm, som halva ('< abdominalsegment, äro åtminstone de båda bakre thoracalsegmenten och de 

 främre abdominalsegmenten sinsemellan temligen likartade och gifva kroppen en långsträckt form med föga 

 böjda sidokonturer (IV. 1; XI. 1). Hos underfamiljen Sminthurince deremot, der alla thoracalsegmenten äro 

 särdeles korta och knappt synliga uppifrån, hafva alla abdominalsegmenten med undantag af det sista samman- 

 smalt och förändrats så, att abdomen fatt en uppsvälld, nästan klotrund form (1. :•). 



Pä undre sidan al' första abdominalsegmentet linnes ett för Poduridernas grupp egendomligt organ, af 

 Lubbock kalladt »gastric tube» och al' Olfers organum retractile. .lag vill tills vidare kalla det. ventraltub 

 (tubus ventralis). Närmare bakre ändan af abdomen, äfvenledes på undre sidan, är vanligen ett annat föga 

 mindre märklig! organ, den sä kallade hoppgaffeln (furcula), fast. Mellan denna och ventraltuben befinner sig 

 ett bakorgan (hamulus), på hvilket gaffeln upphakas, då den ej användes. På det sista abdominalsegmentet lig- 

 ger nnus, och -trav framom delta, på gränsen till föregående segment, befinner sig genitalöppningen. 



Kroppsbetäckningeu, som ar särdeles mjuk och böjlig, utgöres hos Poduriderna såsom hos öfriga insek- 

 ter af tvenue lager, nämligen en yttre kitiuartad cuticula och en inre epidermis. Den förra är tunn och genom- 

 skinlig samt fullkomligt strukturlös. Hos Lipurinerna ar din granulerad (X. 3 eg). Den ömsas ganska ofta. 

 och NlcOLE'1 har gifvit en ganska utförlig beskrifning öfver denna hudömsning :! ). Cuticnlan bär pä sin yta en 

 mängd bihang under form af här. taggar och fjäll af ganska varierande utseende. Hos alla arter af under- 

 familjen Lipuviihi samt af slägtel Isotoma inom underfamiljen Templetoniinas utgöras dessa bihang hufvudsak- 

 ligen af enkla borstlika hår, som sitta spridda öfver hela kroppen från antennernas spetsar till analöppningen. 

 Mn, Orchesella och Degeeria ar huden betäckt af fina, tättsittande, fjäderlika här Mellan dessa förekomma i 

 synnerhet på de främre kroppsdelarne grofva och klubblika borst {seta clavatai), och på de bakre delarne sär- 

 deles långa och tillspetsade dylika (setw acuminatm). Båda dessa slags borst äro äfven försedda med ett fan 

 af finare här. 



Dylika borst förekomma äfven till större eller mindre antal hos slägtena Sira (VI. 32, 33, 34), Tem- 

 pletonia (VIII. 22, 23), Macrotoma (IV. 10) och Lepidocyrtus, men de linan' hären äro här ersatta af 

 verkliga fjäll. Slägtet Uyphoderus, som äfven är beklädt af fjäll, saknar nästan helt och hållet hår och borst. 



NlCOLET har uppgifvit, att. dessa fjäll, sä mycket de än variera hos de särskilda individerna, dock icke 

 skulle förete uågra för de olika slägtena konstanta olikheter. Alldeles motsatt ar det resultat, hvartill jag i 

 detta afscende kommit. Jag mäste visserligen medgifva, att man i dessa fjälls yttre form förgäfves söker några 

 bestämda karakterer, men sådana framträda desto tydligare vid betraktandet af teckningen ä deras yta. Alla 

 fjäll hos Poduriderna förete nämligen vid starkare förstoring en mängd upphöjda punkter utefter hela sin yta. 

 Un- Macrotoma äro dessa ställda i parallela rader, sträckande sig lian den ena andan af fjället till den andra (IV. 11). 

 Hus Sira äro dessa rader sällan längre an halfva fjället och sammanlöpa mot dess spets (VI. 31). Hos Tem- 

 pletonia äro punktraderna ännu mycket, kortare (VIII. 24), under det att pä fjällen af Lepidocyrtus (NI. 8) och 

 Uyphoderus de upphöjda punkterna i allmänhet icke alls tyckas vara sandade i några rader. Ett undantag här- 



') P5 grund af ilen nära frändskap, som, enligt livad Meinekt risat, eger rum mellan Campodese och Poduridae, har jag ej vågat 



följa Lubbocks exempel, hvilken åtskilt dessa senare såsom en egen grupp under namnet Collrmbola. 

 -i Jr inf. Miimi.-i Campodese. Naturh. 'l'idskr. ."> 1!. '■) B. 

 ') Rechi ia io s i' serv. a 1'Hist des Podur. ]). 7. 



