SVERIGES PODURTDBR. 53 



60. X. brevicauda Tullb. (XI. 9 — 14). 



Syn. 1869. Xenylla breoicauda Tullberg, Skand. Podur. af underfam. Lip. p. 12. 

 1871. » » id. , Fört. öfver Sv. Pod. p. 154. 



Undique pruinosa. Furcula perparva; dentes vix longiores quam unguiculi. Spinse 

 anales papillis gracilibus affixse. Long. 1 milliin. 



Lätt skild från föregående såväl genom gaffelns obetydliga storlek som genom analpapillernas form. 

 Dessa äro föga större än upphöjningarna på den granulerade huden (XI. II). 



Färgen gräblå. 



Detta djur rör sig gående ytterst långsamt, och, då jag skref »Sv. Podur. af underfam. Lip.». hade jag 

 aldrig sett djuret använda gaffeln till hopp. Detta torde dock blott ha berott pä en tillfällighet, ty vid Thors- 

 borgen på Gotland hade jag förliden sommar tillfälle att iakttaga, hinn djur af denna art hoppade med sådan 

 hastighet och skicklighet, att det till och med var ytterst svårt att fånga dem. 



Förekommer på mossa i barrskog. 



funnen i trakten af Uppsala äfvensom pä Gotland. 



61 A', nitida Ti 1,1,11. (XI. 15). 



Syn. Xenylla nitida Tullberg, Fört. öfver Sv. Podur. p. 154. 



Undique nitida. Furcula perparva; dentes vix longiores quam unguiculi. Spinse 



anales papillis gracilibus affixae. Long. 1 millim. 



Kärgen temligen mörkt blåaktig. Genom sin glansande, ej pruinosa hud skild frän de båda föregående 

 arterna. Analtaggarna och deras papiller äro föga olika samma organ hos A", breoicauda. 



Gen. XIV. Anurophorus (Nic.) 



Syn. 1841. Anurophorus Nicolet, Rech. p. scrv. ä 1'Hist. des Podur. p. 52 (ad partem). 



1842. Adicranus Bourlet, Revue Zoologique p. 20 '). 



1844. Lipura Gervais, in Walckenaer, Ins. apt. T. III. p. 440 (ad partem). 

 1862. » Lubbock, Notes on the Thys. P. II. p. 600 (ad partem). 



1869. Anurophorus Tullberg, Skand. Podur. af underfam. Lip. p. 12. 

 1871. » id. , Port. öfver Sv. Podur. p. 154. 



Ocelli 16; 8 in utroque latere capitis. Desunt spinse anales, organum postanten- 

 nale, unguiculus inferior et furcula. 



Detta slägte innefattar blott en art. Denna beskrefs först af Nicolet i Hist. des Podurelles. Der sam- 

 manföres arten med Linnes Podura ambulans under slägtnaranet Anurophorus. Podura ambulans Linn. hade dock 

 redan 1838 af Rurmeister blifvit hänförd till slägtet Lipura, och Nicolets namn Anurophorus har sedan hos 

 de flesta författare fatt lemna rum for Lipura. 1 min uppsats af är 1869 utbröt jag dock här i fråga varande 

 art ur slägtet Lipura, och ansåg mig då vara skyldig att för den samma äter upptaga slagtnamnet Anurophorus, 

 huru dåligt detta namn än ar bildadt. Orsaken hvarför jag ansett, att denna art bor bilda ett eget slägte, skildt 

 frän Lipura, ar, att den saknar postantennalorgan och de ocellika bildningarna pä balens och hufvudets hud. 

 Ett i spetsen krökt känselhår tinnes \id tibians nedre del. 



62. A. laricis Nic. (XII. 1, 2). 



Syn. 1841. Anurophorus laricis Nicolet, Rech. p. serv. å l'Hist. des Podur. p. 53. 



1842 2 ) Adicranus corticinus Rourlet, Mém. s. les Podurelles, p. 39 (sec. Gervais, in Walc- 



kenaer, Ins. apt. T. III. p. 412). 



^„., \Liipura laricis \ r _ »„ 



is I I l n ,.,„.,,,.„„ , 'Gervais, in Walckenaer, Ins. apt. T. III. p. 442. 



1862. » » Lubbock, Notes on the Thys. P. II. p. 600. 



1869. Anurophorus laricis Tullberg, Skand. Podur. af underfam. Lip. p. 13. 



1871. » » id. . Fört. öfver Sv. Podur. p. 154. 



Atro-cceruleus. Long. 1 millim. 



Den eljest mörkt svartlilä huden visar sig i stark belysning nästan bruuglänsande. 

 Funnen under barken af träd i Uppland och under mossa i barrskog pä Gotland. 



') Se noten 1 ii p. 6. 

 2 ) Se noten ii p. 31. 



