Ki.iTioswAUATÄE TERME8ZETR A-]ZI FUZETEK voi. xx. \m. 



A MTISM) NATIONALI HUNGARICO IUI]» APESTINENSI VfILGATO, "' 



PSILOCEPHALA LATICOÜNIS Lw. 



Dr. Kektesz KÄLTviÄNtol. 



Ezt az eddig c-sak baziinkböl es pedig csak keves him peldäiiyban 

 ismeretes fajt Loew irta le (Neue Beiträge IV. 1856. p. 32, Nr. 15) s kivüle 

 csak ScHiNEK emliti meg (Fauna Austriaca. Diptera. I. p. 167), niegjegyezve, 

 liogy nöstenye meg ismeretlen. Azöta sebol sem emlitik az irodalomban, 

 iniert is fei kell tennem, bogy Magyarorszag jellemzö ällatfajai köze tar- 

 tozik. Megjegyezbetem, bogy sem a M. N. Muzeum legy-gyüjtemeDyelien, 

 sem a ]VL\DARASSY-felebeii nincsen kep%'iselöje, tebat csak elvetve fordulbat 

 elö, mit eddigi megfigyeleseim is bizoiivitani latszanak. Peldanyaim a 

 Cscjifhzifjetröl. Kiiprol, Gijönröl es a DfUhlnl bomokpusztiirol valok, hol 

 itt-ott nebiiuy peldanyt gyüjtöttem, meg pedig a bimeket mindig luiHyobb 

 szambau. 



Sem Loew, sem Schiner leirasa nem clegge talabj, a mi abban leli 

 magyarazatät, bogy csak keves (egy, illetve negy) kopott peldäny allott 

 rendelkezesükre. A faj üj leirasat azert is indokoltuak tartom, mert a 

 uösteny feltünöen különbözik a himtöl. 



A }iini kisebb, mint a nösteny. A esapok vilagos narancs-sargak; 

 csvicsuk, vabimint az igen rövid uyelecske fekete : az elsö iz felsö es also 

 reszen ncbaiiy fekete ször van; a masodik iz gyöngj'alaku, a harmadik na- 



gyon kiszelesedett, közepen legszelesebb s csiicsän 



u^K^—^-^ kibegyezett. Az allat eletebeu elenk ibolyaszinü szeme- 



I f] J^ ket a nagyon keskem' bomlok valasztja el egymästöl. 



A bomlok ('s fejtetö. vabimint az arez also resze sargäs- 

 .1 }'siioc,'pi,iiiii hituur- szürkt'. A iiontszemek egy kis dudorodas körül egyen- 



szarü baromszüg abikjaban vannak elbelyezve. A fe j 



batulja- feberes szürke, kekes arnyalattal. A fej batsö 

 oldalan a szem batso szelevel parbuzamos, ivalakuan cf/// sorbau el- 

 belyezett liosszabb szörök vcbetök eszre. A pofakat bosszü feber ször siirün 

 fedi. A szipöka, annak szeles korongja, valamint a t'onalalaku tapogatök 

 särgäk. A tor felsö resze sargasszürke, szetszört, pebelyszerü feber szörözet- 

 tel es härom vilägosabb, gyengen jelzett bosszanti sävval. A tor felsö sze- 

 len nehäny bosszabb, meglebetöseu erös szürke ször all ; oldalait sürü feber 

 szörözet fedi. A paizs olyan szinü, mint a tor batoldala. A potrob felsö 



