XXI. TEEMESZETEAJZI FÜZETEK. . ISDS. 



C'LEITAMIA OSTEN-SACKENI u. sp. 



Dr. Kertesz KÄLM.iN-tül. 



Az also arcz sargaböl sepiabarnaha valtozö szinü ; a szem belsö sze- 

 len a csap tövetÖl az also arcz közepeig mely, sötetbarna, ezüstfenj'ü, a 

 csiip hosszi'mak mogfelelö, csatornaalakü benielyedes hüzödik, melynek 

 mellso vegen egy barna, az also arczot oldalt s elülröl körülvevö chitio- 

 perem ered. A homlok vörösbarua, szelei sötetebbek; a csapok töven csak- 

 nem feketo. A szem szele ezüstfenyü. A fejtetöii, a belsö szemzug közvetlen 

 közelebeii egy-egy kcrekded, alacsouy, erczfenyü kek dudorodas ötlik fei. 

 A fej hatiilja vörösbarna, ezüstfenyü. A csapok sargak, vagy vörösbarnak, 

 az also arcz közepeig ernek ; a csäpserte barna, tollas. A tapogatök keskeny 

 bnnkoalaknak, tövük vilägos liarna, különben sargak, vegük szörös. A tor 

 liatoldala sötet gesztenj-ebarna, kekesen feuylö, sürü rövid sertekkel födött: 

 a szärny töve elött egy ferden a fej feie tarto szeles, fellioldalakü, fekete- 

 barna melyedes van. A tor oldalai vilägos särgäsbarnak. A paizs sziuben a 

 toreval egyezö ; hatsö szelen uegy sertet visel. A potroh sötet gesztenye- 

 barna, gyenge ibolyaszinü femfenynyel, s rövid, sürü vöröses aranysärga 

 szörözettel boritott. A potroli vege hegyes, a bime bosszabb, a nöstenye 

 rövidebb sertekkel megrakott. A bim külsö ivarszervei el vaonak rejtve ; 

 a uösteny tojöesöve a potrob hosszänak ^/4-et teszi ki, barom izü; az elsö 

 iz fekete, a ket utolsö vilagosbarna. A läbak feketek, rövid szörözetük 

 aranysärga szinü : a czombok sargak, also felük barnitott, rövid barna 

 szörökkel födött. 



A niellsö csipök bosszüak, sargak. Az üvegszerüen atlatszö szarny 

 töreszet egy sötet, feketesbarna, barantul fekvö folt foglalja el, uielyet a 

 vegsejt közepen egy negyszögalakü vilägos folt s egy vilägos haränt vonal 

 szakit meg, mely a mellsö tösejtböl ered s a barmadik hätsö szegelysejt- 

 ben vegzödik. A sötet foltböl hat sötetbarna baräntsäv ered ; a szärny töve 

 feie esö negy egyszerüen a szärny mellsö szegel^yeig terjed, az ötödik, 

 miutän a szärny mellsö szegelyet eierte, csaknem derekszög alatt hajlik 

 kifele s a szärny csücsäig terjedö szegelyt kepez ; a hatodik sarlöszerüen 

 emelkedik fölfele s magäba zärva a közönseges es a hätulsö baränteret, 

 egeszen a barmadik hosszanti erig terjed; vegre a negyedik bosszanti er 

 külsö szögleteböl egy különällö, az elsö bätsö szegelysejtet barantul ät- 

 metszö, felsö vege feie elmosödott sötetbarna säv indul ki. A szegelyer, 



