28 



«gy nagyobb s ezalatt fekvo egy kisebb tompa dudorral. A csäpok alatt 

 közvetlenül keakeny, fenyes fekete onno van, mely lefele körülbelül az 

 arcz közcpoig er. Az arcz oldalän, apofa feie menö ölomszürke folt läthatö, 

 mely nemely peldänynal hianyzik. A csäpok meglebetös hosszüak, elöre 

 ällök ; az clsö s mäsodik iz rövid, fekete, szörös, mig a barmadik megnyült, 

 lapitott, lefele eroBen tagult, mellsö reszen pedig keskenyedve tompa 

 csüesba fut ki h bardalukü; alul barnavöröH, felül fekete. A csap mäsodik 

 ize a csäp belsö oldalän megnyült s a barmadik iz egy reszet takarja. 

 A csäpsörte vastag, fekete, bäromizü, igen finom fekete szörrel fedett; 

 hossza egyenlö a barmadik iz felsö szelenek bosszäval. Az orrmäny rövid, 

 a szäjnyiläsbol alig kiällö s valamint a tapogatök, barna. — A bomlok 

 fenyes fekete, majdnera csupasz, ket baränt ärokkal, melyek köziil az egyik 

 mindjärt a csäpok felett vonül el, keskeny, gyengen ivelt, mig a mäsodik a 

 homlok közcpe elött fekszik, szeles, mintegy ötszög alakü. A fejtetöt sär- 

 gäs-feber szorözet fedi, mig a fej egesz bätuljät az arczeboz hasonlö 

 molybos szorözet takarja. A tor bäti oldala igen rövid, gyer, balvänysärga 

 szörös ; a paizsocska elött közvetlenül ket, egymässal összefüggö, molybos 

 szörözetböl ällö bäromszögalakü rajz lätbatö. A tor oldalfelei s also resze 

 szürkesfeberek. A billerek särgäsbarnäk, mig fejük sötetbarna. 



A potrob a barmadik gyürü vegen legszelesebb, lapitott, szörtelen ; 

 csakis az oldalän vannak ilyenek elbelyezve, melyek az egyes gyürük 

 mellsö szögletein nagyobb szämban lepnek fei s mintegy feber foltoknak 

 lätszauak. A bypoi^yginm kiesiny, ketkarelyü. 



A läbak vörösesbarnäk, a molybos szörözettöl vilägosabbaknak tet- 

 szök. A czombokon fekete gyürü van, mely azoknak csak ket veget hagyja 

 szabadon ügy, bogy mondbatni : a czombok feketek, töviik s csücsuk vörö- 

 sesbarna,. A ii'ibszär közepeii fekete gyürü van. A hätsö läbak metatarsusa 

 megvastagodott, megnyült, külsö felületen szeles barna bosszsävval. 



A szärnyak füstösök, ättetszök, az ei-ek feketek, a szärnyjegy szürke; 

 a barmadik bosszanti er egyenes lefutäsü. A bim nem különl)özik a uös- 

 tenytöl. Ilossza 6-5 mm. 



Egyszinü fekete s nem särga foltos 2>otroba ältal elüt az összes e 

 genusba tartozö fajoktol, a Pelecocera liKjn.hris Perms kivetelevel, melytöl 

 azonban elsö pillanatra megkülönböztetbetö az arcz s a barmadik csäpiz 

 alakja ältal, toväbbä az ältal is, bogy a barmadik bosszanti er egyenes 

 lefutäsü, mely különl)seg(;k a mellekelt rajzoklxd tisztäii kivcbetok. 



l*j fajjal a Mik erteliiielien vett Pelecocera genus fajaiiiak sznma ötre 

 emelkedik, melyeknek analytikus ätnezete a következö : 



