EiuTio sKi'AUATA K TKUMESZ ETRAJZ T FUZETEK vgl xxi. im 



A MllS/EO XATIOXAM lIUNliAHlCO IIUHA PKSTINHNÖI VULGATO. 



ASPTTONDYLIA liri'.SA.UIKNT n. sj.. 

 Hr. Kertesz KÄLMANtöl. 



Dr. Degen Ärpäd ür mult ev junius 35-eii Orsovaröl ogy Feruln 

 HeuffcUi GRis.-t küklött dr. Hokväth Geza ürnak, kerve öt, hogy a növeny 

 termesebeu elö ällat nevet tudatiui vele. Mar a küldemeny megerkezesekor 

 nvilvanvalo volt, bogy az elsatnyult termesben egy CecülomiiiK atalakulasa 

 ment vegbe, mert az allatok közül nebany mar kikelt, legtöl)bje azouban 

 meg babiillapotban a teriues belsejeben volt. 



Az a körülmeny, bogy a Feruht Heuffeliihen elö Ceddornyiät meg 

 nem figyeltek meg, valöszinüve tette azt a feltevest, hogy egy üj fajjal van 

 dolgom, mit a pontosabb vizsgalat be is igazolt. Sajat niegnyugtatasomra 

 elküldöttera az allatokat a leirässal együtt Kübsaamen E. kivalö cecidologus- 

 nak, ki a fajt szinten üjnak ismerte fei, s szives volt egyszersmind a közölt 

 abräkat fara rajzolni. Hälam jeleül röla nevezem el a fajt. 



Sajnos, hogy a küldött anyagban mar csakis babokat talaltam s hogy 

 a kikelt allatok valamenuyije bim volt s igy az alcza, valamiut a nösteny 

 leiräsät nem adhatom. 



Asphondylia Rübsaameni n. sp. 



A bäb Icirdsa. Az erutt bab 4 mm. hosszü, körvonalaibau elliptikus, 

 közepen a legszelesebb. p'enyes. vörösbarna; a läbak, szemek es a szärny- 

 hüvelyek feketek. A fejtetötüskek [\. abrai közepükig el vanuak egymästöl 

 välasztva s csak legvegükön hajlanak el egymästöl. E belyeu a tüskek sza- 

 bälytalanul fogazottak. A homloktüskek valamivel a szem felsö szegelye 

 felett foglal.nak helyet ; ketcsücsuak, saketcsücs messze elhajlik egymästöl. 

 A melltüskek egyszerüek. A melltüskek alatt levö chitinlemezeu elöfordulö 

 sertek (setie rostrales ErBs.) a megvizsgält bäbok egyiken sem voltak fel- 

 talälbatok. A fejtetösertek igen rövidek, s ha a bäb bätoldalän fek.szik, nem 

 vehetök eszre. Minden egj-es fejtetöserte mellett megvan a papilla is. 

 A vekony legzöcsövek kis diidoron foglalnak helyet. Az egyes potroh-szel- 

 venyek erösen szemcsezettek ; az összes szelvenyek oldalain kis, csoportosan 

 ällö hossziikäs helyek vanuak, melyeken szemeseknek nyoma sincs. A häti 

 oldalon, az elsö potrohszelveny kivetelevel, a többin erösebb tüskek (spinse 

 dorsales IWbs.) vannak. A tüskek (2. äbra)azegyes szclvenyoken derekszög- 



