•>m 



W, KERTESZ KALMAN 



ben vaniuiik elhelyezve. A szelveny töve feie mindinkäbb sürübbeu allnak, de 

 egyszersmiiul kiselibek is ; a liatsö szegely feie miudinkabbnagyobbodnak s 

 a hatsö szegely elött valamivel a szöbaii forgö derekszög egy reszet teljesen 

 szabadoo liagyjak s emiek hatsö szegelyeu egyszerü koszorüt kepeznek. 

 A potroh ntülsö szelvenye nein szeinesezett, de arajtalevö tüskek feltünöen 

 nagyobbak, mint a többi szelvenyen. 



A kip'jldt hi'm leirdsn. A him o'5 mm. hosszü. A tapogato ketizü: a 

 masodik iz körülbelül ketszereset teszi az elsö iz hosszanak s csücsa feie 

 eröseu megkeskenyedett. A csapok ('.!. abra) vilagosbarnak, 3 -(- 1 2 izüek ; alta- 

 laban veve alakjuk es szörözetük olyan, mint a többi Asphoiidiiltn fajokei. 

 A Schizoiiiij'Kt p'niipiiielhie (Fr. Lw.)-nel Eübs.a,ajien leirta s lerajzolta kü- 

 lönös, feregszerüen görbült kepzödmenyek az egyes csäpizeken (1. Bull. 

 Soc. Imp. Nat. Moscou 18',)."). No 3, p. 51) — a különlenyomatban — 4. abra), 

 melyek az emlitett szerzo szerint az AHphoitdijliäknki is elöforduluak, enuel 

 a fajnäl is megvannak. Az egyes görbületek azonban sokkal sürübben egy- 

 mas mellett allnak, finomabbak, de nem oly tisztan kivelietdk. mint a 

 ScIiizomii'Ki ))imjiiiiflhiLlw\. A csap elsö ize liengeralakü, mig a masodik 

 gyongyszeni alakü ; az ostov egyes izei bengeralaküak, kiveve az utolsöt, 

 mely vegcu kerekitett. A fcj liatiilsoresze szürke ; a szemek feketek, a sürün 

 elhelyezett kis reczek reszben hatszögletüek, teszben szabalytalanul kere- 

 kitetitek. A liomlok vörösesbarna, ugyanolyan szinü meglebetös hosszü 

 szörözettel. A tor vörösesbarna, igen szeles, fekete közepsavval, mely a 

 nyak közvetleu kozeleben ered, de a paizsot el nem eri ; az oldalt fekvö 

 sävok eppen oly szelesek, de a tor mellso vegetöl kisse beljebb indulnak 

 ki, ferden futnak a. paizs feie, amely elött kihegyesedve vegzödnek. A paizs 

 vörösesbarna.. A potroh niinium-vöi-ös, meglebetös sürün alli'i, rövid, feher 

 szörözetü. Szäraz peldanyokon a potroh szine többnyire egerszürke. Alabak 

 minium-vörösek, a läbszarak es labtöizek hamuszürkek. A masodik labtöiz 

 egy küpdad csappal kezdödik, mely az elsö iz megfelelö vajulataba illik. s 

 ennek majdnem '-^Ai-ad hosszat teszi ki ((i. abra). A többi läbtöiz gömbizü- 

 lettel függ össze egymässal (-5. abra). A gömbizület hasonlö szerkezetü az 

 összes CecidomiiinkM-M, mig a tompor, a csipö es a czombbal a 4. abran 

 feltüutetett összefüggest mutatja. Az AsphoniliiUn cnpparis Eihis. sem tesz 

 ez alöl kivetelt s Eübsaamkn abräja (Berl. Ent. Zeitschr. lS8o, p. :'>(ii, 

 Fig. 2.) ugyan jöl van rajzolva, de a szövegben hamisan ertelmezve, a 

 mennyiben a tompor szö helyett az elsö läbtöiz teendö. Megjegyzem, hogy 

 erre a hibara maga liÜBS.\.\jrE.»< is figyelmeztetett. A karmok meglebetös 

 erÖsen görbültek s rövid%bbek az empodinmnal (5. abra). A rezgetyük 

 feheres särgäk, tövük vöröses särga. A szärnyak sötet füstszürkek, tövükön 

 vörösösek, süru feketes barna, szörözettel fedettek s hatsö szegelyük rojtos. 

 A subcostalis es eubitalis er barna; a horog alakü haränter meirlebetösen 



