ASPIIONDYLIA UrilSAA^rF.NI. -^^ 



erös; a tulajdoiikcpeni barantci- jöval az elsö bosszaiiti t r kozepe elött 

 fekszik. A tävolsiig köütc s a horog alaku haniutor között körülbelül ketszer 

 oly nagy, mint a tulajdoiikepcui haränter hossza. Alakjat tekintvc hasonlit 

 az Asph. ciip}iaris ItCus.-ohez (1. Berl. Ent. Zeitscbv. XXXVIII. k. 18U:!, 

 p. 3(;:!, 1. abra). A cubitaler ineglebetösen egyeues lefutasu, de a szäruy 

 csücsiiu bajlott (7. abra). 



A fogo (8. abra^l aranyhig kicsiny, szerkezctet tekintvc basonlit az 

 Mph. capparit^iih&T, (i. b. p. ■.)64. o.abra); a töizek viistagok, bosszü szörö- 

 zettel füdettek ; a fogö izek erÖsen cbitinesek s ket erüs t'oggal vannak 

 ellatva, uifiyeknek egyike a batoldalon all, mig a masik melyeljben, a bas- 

 oldal feie fekszik. A fogö izek egesz felülete siirün allö i-övidi-l)b s szet- 

 szortan allö bosszabb szöi-ökkel boritott. 



A megtiimadott viragzat a rendesnel valamivel düsabb, legaläbb a 

 beküldött ptldanyou. Nagyobb mertekü az elvältozas a termeseken. A ren- 

 des termes bossza körülbelül 10 mm. szokott lenni : a megtamadott terme- 

 sek atlag 5 s kivetelesen 7 mm. bosszüak : az elöbbinek ätmeröjo 4—5 mm., 

 az utöbbiake alul 3—4, felül 1— :'> mm. A vaczokkorong vagy ep maradt. 

 vagy pedig fcloldaluva lett. Az ikerszemeken a. bordäk es a barazdak nem 

 vebetök ki, legfeljebb egyesek also feieben latbatök az erek. Legnagyobb 

 mertekü azonban az elvältozas az ikerszemek alakjaban. Tndvalevöleg az 

 ikerszem reszei pontosan egyenletesen fejlödnek ki s a kettönok alakja a 

 Ferulii Henffelnn többe-kevesbbe bengeresen lapult. A megtamadott iker- 

 szemek (*•). abra) inkäbb gömbösen küp- vagy körte alaküak; többnyire csak az 

 egyik ikerszem fejlödik ki s ekkor a termes görbült, a termestartötöl elfor- 

 dnlt oldahi erösen domborodott s raboral a ki nem fejlödött ikerszemre. 

 Ilynemü torzulasok igen különb()zök lebetnek. Sokszor mind a ket ikerszem 

 meg van tamadva s ekkor szabälyos küpos alakkä nö. 



A legy kirepülesi nyiläsa a legtöbb esetben a torzult termes közepen 

 van. de leginkabb a serüles okozta kidomborodäson. 



A termesuek basonlö elvaltozasa sok ernyös viragnal ismeretes. 

 Low F. lS74-ben a l'impiitella saxifraga eltorzult termeseböl nevelt egy 

 Cecldomiiidt, melyet At^phoiuhjUa pimpiiielhu' neveu irt le (Verb. k. k. 

 zool. bot. Ges. Wien. 1874, p. 330). 1877-ben a legy uevet .l.s/i//. imhdla- 

 larurnvA valtoztatta, mint mondja, azert, mert ez a legy unis ernyösvirago- 

 kou is basonlö gubacsokat boz letre (1. c. 1877, p. 31).Enuek következteben 

 soka az ernyösviragokou az összes deformatiökat az .l.s/;//. piiiipniellnr- 

 nek tulajdonitottäk. Eübsaamen 1891-ben arra bivta fei a figyelmet, bogy 

 a ['uMliiiaca salivdn egy Diplosi>< is okoz termesgubacsokat s a fajt Diplosk 

 pdslinaruenak nevezte (Berliner Ent. Zeitung 18'.)1. p. 3'J."j). 189r)-ben 

 ngyancsak ö egy masodik fajt is irt le, a CJiiKuliplosi^ liiipkurii (Eutom. 

 Nacbriebten 1895, p. 182), mely a liuplcnruru. fiilcnhinum okoz termes- 



