„Rovartaiü Lapok. XVII, lUlO, p. 17U-184." 



Magyarorszäg 

 szärnyatlan es csökevenyes szärnyü legyei. 



Trla : Du. 1\i;rti>sz Kälman. 



Mai isnicreteink alapjan feltrhetjiik, hogy a k'nyok szäriiyatlan- 

 sdo'a, illetvo a szärnyak csükeven^'essego iieni ösi ;'tllaj)ot, hanuiii 

 \'isszafejlödes. 



Az okok, melyelv czt a visszafejlödest e'lcudöztök, csak reszbcn 

 isuieretesck. Hogy a Braida, a Mrlojihagiis es a Xi/cln-ihiidäk szäniyai- 

 kat teljescu elvesztettek, az ketsegteleiiül elösküdö clelinodjuknak a 

 folyomäiiya. Ugyanez az oka annak is, hogy a Lipoplcna ccivi nös- 

 teiiye az 6v el(3rohaladotlabb szakäban, Oktober v6gen vagy noveni- 

 lior elejeii, szäniyait elveszti s mint szärnyatlan alak telel ät a szarvas, 

 vag3^ az öz bundäjäban. 



Azonban hogy nii okozza, hogy egyes fajok szärnyai ällandöan 

 csökevenyesek, arra inogfelehii nagyon nohez. 



Altalänos a nezet, hogy itt a szel jätszik nagy szoropet. Rendo- 

 sen a Kerguelen-szigetck faunäjat hozzäk fei peldänak, a hol a leg- 

 tübb rovar csükei'enyes szärnyü. Azt mondjäk, ho^'y ezekon a szige- 

 tekon a szel erejo oly nagy, hogy a felrei)ülö rovart nienten a ten- 

 gerbc sodorja. Alinthogy tehät a rovarnak nines szüksego szärnj-aira, 

 azok elesükevenyosednek. Mindazonältal ozzel kapcsolatban foliueriil 

 a kerdes, miert nem altalänos az a jelenseg, miert vannak ott rende- 

 s(Mi fejlödött szärnyn rovarok is ? Erre a kerdesre, melynek kulesät 

 talän az eletmödban kell keresnünk, a biologiai megfigyelesok oddigi 

 csekeh' szdma miatt uieg nem l'elelhetünk. 



Az Euröpäban elö szärnyatlan es csilkeveiiycs szärnyü leg3'ek 

 szäma a fejlett szärnyüakelioz kepest elenyeszöen csek(M3' s ezeknel 

 igazän semmi okät scni tudjuk a jelensegnek adni. Megtaläljuk öket 

 telen es nyäron, eszakon es delon, sikon es hcgyen egyaränt. 



Meginkäbb összekuszälja a kerdest az is, hogy egy esetben a 

 him szärnya esökevenj^es s a nösteuye rendes, mäs esetben forditva, 

 a uöstenye csökevenyes s a hime rendes. A csökevenyes szärnyü 

 fajoknäl azonban a csökevenyesseg merteke sem ällandö, mert egy 

 fajon beliil vältozö, de a rendes alakot a szärny sohasem eri el. Itt 

 tehät egy bizonyos iränyzatot lätunk, mely egy bizonj'os csapäson 

 halad, de nem tudjuk hatärozottan megmondani, hogy a magasabb 

 fejlettseg, vagy a fokozottabb esökevenycsedes fele-o '? Ambär valö- 

 szinü, hogj' az utöbbi feie, ez megis nyilt kerdes, melyre a felelettel 

 ogyelöre adösoknak kell maradnunk. 



A mi a szärnyaiv visszafejlödeset illcti, az ketiränyü, t. i. hosz- 

 sz-.nti- es haräntiränj'ü. Az elsö (isotben a szärnyak megrövidülnek, 

 ;i mäsodik esetben mogkeskenvednek. 



