156 



og Olsen) og 1 Stk. Gentofte saa tidligt som ^''3 

 1923 (Kryger). 



Angaaende denne Arts Larve har Kryger gjort in- 

 teressante Iagttagelser, han meddeler følgende: »den 

 lever i Tisvilde Hegn i Flokke paa Birk; naar Lar- 

 verne gaar ned ad Træet, trækker de alle en Traad 

 efter sig ned ad Træstammen, og denne Traad bliver 

 siddende og vidner i lange Tider om Vandringen. 

 Der staar ved Asserbo Ruin en meget gammel Birk 

 — tyk, knortet og høj — , den staar udsat for Vind 

 og Vejr men med Nordøst-Siden ind mod Skoven, 

 altsaa i Læ; ved Foden af denne Stamme findes en 

 Del Larver i Barken, dog ikke overvældende mange, 

 men den dækkede Side af Træstammen viser følgende: 

 et 3 Tommer bredt, tykt, tæt Spind ligger som et 

 Silketæppe langs hele Stammen fra det Punkt, hvor 

 Larverne gaar ind til Forpupning og til det Sled, 

 hvor Stammen begynder at dele sig, dér deler Tæppet 

 sig ogsaa og fortsætter sig helt ud ad de øverste 

 Grene, hvor det tilsidst taber sig i Toppen, men det 

 er med Lup muligt at følge enkelt Traade ud paa 

 nedtagne Kviste. Stammens Udseende er, som om 

 der var løbet en Olasflod ned ad den; denne Glasflod 

 er opstaaet af en uendelig Masse smaa Floder; et Kuld 

 Larver kan umuligt have frembragt alt det ved en 

 eneste Vandring. Gaar Larverne ned dagligt? næppe; 

 der er da kun den Mulighed, at Træet Aar efter Aar 

 huser en ret betydelig Mængde Larver, der alle van- 

 drer ned ad den én Gang brolagte Gade, der stadig 

 bliver mere og mere makadamiseret. Lærer E. Nielsen 

 har meddelt mig, at han kender Fænomenet godt fra 

 Sverige paa meget større Træer end dem i Tisvilde 

 Hegn. En nærmere Undersøgelse viste, at der paa 

 de Birkestammer, ved hvis Fod der var Larver, ogsaa 

 var de samme Veje af Silke i større eller mindre 

 Grad". 



