3. Xl. 1906. Backman. — Brenner. 35 



Aspidium lonchitis(L.) Sw. Kivakkatunturi 1905; tiy för Kk. 



Carex rupestris Ali. Kivakkatunturi 1905. 



Luzula Wahle7ihergii Rupr. Pallastunturi 1904. 



Cardamine helUdifolia L. Pallastunturi 1904. 



Veronica saxatilis Scop. Kivakkatunturi 1905; ny för Kk. 



Eektor M. Brenner föredrog: 



Om tallens och grranens koptbarriga former. 



Säväl af tallen (Pinus silvestris L.) som granen (Picea excelsa 

 Link) finner man ofta exemplar, som pä grund af sinä korta 

 barr afvika frän den vanliga formen. Dylika exemplar hafva 

 gifvit anledning tili uppställandet af en särskild form af hvar- 

 dera af dessa arter, hos tallen benämnd f. hrevifoUa eller f. 

 hrachyphylla eller, da de korta barren tillika äro ordnade i 

 frän hvarandra aflägsnade kransar, f. Icfpponica, samt hos gra- 

 nen f. eller lusus brevifoUa. 



Att säväl den ena som den andra af dessa kortbarriga 

 former endast angifver minimumgränsen för dessa arters barr, 

 hvilka i följd af olika yttre betingelser, särskildt hvad närings- 

 förhällandena beträfiPar, i hög grad variera tili sin längd, är 

 uppenbart. Denna variation gär sä längt, att, medan i normala 

 fall tallens barr äro vida längre än granens, fall gifvas, da af 

 i hvarandras närhet växande träd granen har de längre barren. 



Dh vidare uägon gräns emellan längre och kortare barr 

 hos dessa träd ej kan uppdragas, synes det vara tydligt att 

 nägon skillnad i systematiskt hänseende emellan läng- och 

 kortbarriga ej kan förefiniias. 



Genom odling i kruka inomhus af den vanliga läugbar- 

 riga granen erhäller man busklika, ytterst kortbarriga exem- 

 plar, som, efter att i bästa fall under nägra fä är hafva fro- 

 dats, smäniugom aftyna och dö, och a andra sidan kan man 

 stundom fä se huru skott pä en s. k. f. brevifoUa erhälla barr 

 af den vanliga längden. Äfven genom att pä ett eJler annat 

 sätt misshandla normala träd eller annars störa dem i deras 

 trefnad kan man förvandla dem frän läng- tili kortbarriga, 

 hvarom enhvar lätt kan öfvertyga sig genom en exkursion 



