18. V. 1907. Ordförandens ärsberättelse. 123 



än hittills. Men den skall, tror jag, vara nog praktiskt an- 

 lagd att ej beröfva en nyttig forskning dess nödvändiga vill- 

 kor. Gärna mä vär iuhemska forskning framdeles mera än 

 förr ägna sig at praktiska frägor; men vara rent vetenskapliga, 

 idealla mäl fä vi aldrig svika, utan böra de städse i forsknings- 

 arbetet behälla ledningen. 



Vär krets har äfven i är lidit förliister. Bland utländska 

 ledamöter har nyligen med döden afgätt professor Frans R. 

 Kjellman i Upsala, i en älder af 60 är. Hans hufvudverk- 

 samhet var riklad ät stndiet af algerna och ät biologiska 

 spörsmäl. I dessa hänseendeu, äfvensom i floristiskt afseende, 

 liade han rikligt tillfälle tili observation under de arktiska 

 färder, hvari han deltog, expeditionen tili Jenissei 1875 och 

 Vegas färd. Värt floristiska omräde beröres särskildt uti ett 

 af hans arbeten, det om Murmanska hafvets algflora. Ben af- 

 lidnes finska vänner skola städse bevara i angenäm hägkomst 

 hans sympatiska persoulighet. 



Bland inhemska naturkunnige, som under äret slutat sin 

 lefnad, näddes den högsta äldern af Ferdinand von Wright, 

 född närä Kuopio pä släktgodset Haminanlaks den 19 mars 

 1822 och aiiiden därsammastädes den 31 juli 1906. I sällskap 

 med sinä bröder Magnus, Wilhelm och Julius gjorde han sig 

 förtrogen med vär djurvärld, särskildt fäglarna. Hvad som 

 iakttogs blef dock ej af honom upptecknadt med pennan, utan 

 med penselu, som han förde äunu i sena älderdomen. Hans 

 tafior äro spridda hos talrika konst- och naturvännar och af 

 dem högt värderade. 



Den inhemska botaniska forskningen har förlorat tvenne 

 högt skattade medarbetare. Den äldre af dem, Johan Oskar 

 Bomansson, född den 4 december 1838, afled den 26 juli 

 1906 pä sin egendom Kvarnbo i Saltvik socken pä Aland. 

 Under mera än fyra ärtionden har han med framstäende sak- 

 kuuskap, utomordentlig ifver och med stor framgäng ägnat sig 

 ät studiet af Älands mossor, hvaröfver han offentliggjort en 

 värdefuU afhandling. Genom hans verksamhet har Aland blifvit 

 den i bryologiskt afseende kanske bäst kända deleu af värt 

 land. Om hans bryologiska kunskaper och vidsträcktare in- 



