101 



aro derjemte de former som for orten äro karakteristiska, om 

 oek deras utbreduing vore ioskränkt. 



2). Att de förnärasta, af organisatiou ooh varaktighet 

 bestämda katecjorierna af växter bll representerade, neml. 

 trädslag, buskar, ris-, gräs och gräsartade, örtartade och örter 

 och bland de sistnänmde en och fleräriga- 



3). Att de särskilda hufvudständorternas förnämsta ka- 

 raktärsväxter likaledes bli representerade, sälunda växter fräu 

 solöppna och skuggiga, torra och väta platser, m. m. 



4). Att observationsserieu kommer att omfatta jemväl 

 växter, hvilkas lika faser, specielt blomning, infalla oliktidigt 

 och fördela sig pä hela vegetationsperioden, sä att t. ex. ar- 

 ter, hvilkas blomning inträder pä vären, för- och sensommaren, 

 ingä i densarama. 



En fullständig undersökning af de periodiska företeel- 

 serna skulle erfordra noggranna iakttagelser öfver alla fasers 

 (sävidt de höra tili fenologins omräde) begynnelse, successiva 

 framskridande och afslutning. Dylika detaljerade undersök- 

 ningar lämpa sig dock endast för specialister, som behandla 

 tarre antal arter. I närvarande fall torde det vara tillfyllest- 

 görande ora hos löfträd och buskar b/adk)ioppanies första 

 ansvullande, hladutveckliny , blomniny, fruktmognad och löf- 

 fällning samt hos öfriga kategorier blonDiln;/ och fruktmog- 

 nad egnas tillbörlig uppmärksamhet samt autecknas tili de- 

 ras början, förnämsta mellanstadium och afslutning. 



Bladknopparnes första ansvällande är i mänga fall lätt 

 att konstatera; i följd af fjällens da iuträdande rubbning tili 

 inbördes läge framträda vanligen Ijusare färgade partier (rän- 

 der) pä desamma; i andra fall öfverdrages knoppen af gum- 

 miartad saft. Da dylika känneteckeu saknas, äterstär endast 

 att genom aktgifvande pä storleken försöka bestämma ifräga- 

 varande moment. — Utan svärighet läter sig knoppsprick- 

 ningen determineras. 



Bland de öfriga faserna plägar man vid utförligare un- 

 dersökningar anteckna ätminstone 3 stadier, nemligen utom 

 begynnelse och slutstadiet ännu ett (stundom flere) mellan- 



