119 



L. von Schrenck, som är böjd att anse den för en ostlig 

 geografisk varietet af kajan, säger ^) att han uuder 2 ärs 

 vistelse vid nedra Amur aldrig anträffade den vid mynningen 

 af denna flod eller pä ön Sachaliu. Hugre upp längs floden 

 ofvan om Ussuris mynning säg han visserligen stora skaror 

 af kajor, raen kunde ej upptäcka, om de voro ungar af denna 

 form, som äunu ej erhällit den karaktäristiska färgdrägten, 

 eller om de voro vanliga kajor. Deremot säger G. Radde ^), 

 att hau säg den första dauriska kaja redan 30 mii vester 

 om Irkutsk samt sedän äterfanu den vid mellersta Amur, 

 vid Irkutsk och östra delen af Sajanska bergen och v. Mid- 

 dendorff aufcir ^), att den förekommer ännu vestligare ända 

 vid Birjussa i Altais bergstrakt (114'* ö. Ferro). Euligt upp- 

 gift af Sabanejejff*), skall han .hafva skjutit den samt t. o. m. 

 funnit den häckande sä längt vesterut, som vid Kaslinska 

 Ural (55" 40' n. br., 78" ö. Ferro) och engäng äfven skjutit 

 den pä den skoglösa Paudinska bergskammen (58° 40' n. br., 

 och 77" 30' ö. Ferro), Finsch ^) säger sig deremot förgäfves hafva 

 sökt fogeln i sydvestra Sibirien. Häraf synes framgä, att denna 

 fogel egentligen har sitt tillhäll i höylandet mellan 40" — 55" 

 n. br. och 115" — 150° ö. Ferro. Dessutora är den enligt Schle- 

 gel anträffad talrik pä halfön Corea och de bergiga Japanska 

 öarne ^). 



Tili slut meddelas en beskrifning pä fogeln, hvilken pä 

 svenska kunde kallas bergskajan och pä finska vaara-naakka. 



Corvus dauricus Pall. 



Corvus dauricus Pallas Beis. III, append. 694, 8 (1776). 

 — Zoographia Rosso-Äsiat. I, 387, 47. — Keisorl. und 

 Blaslus Wirbelth. Eur. XLV, 152 not. — Monedula dau- 



V Reisen und Forschungen im Amur-Lande ; I, 2, p. 324. 



•) Reisen im Siideyi von Ost-Sibirien, Band H, p. 208. 



^) Sibirische Reise, JU, p. 159. 



*) UoseoHouHbifi CpeÖHdio Ypa.ia, 62, 70. 



«) Yerh. Zool. Bot. Gesellsch. in Wien, 1879, 196. 



') Siebold Fauna Japonica, Aves p. 80. 



