84 Sola, Floristisia tutkimuksia. 3. II. 1906. 



Scheuchzeria palustris L. — Hämeenkyrö p. 



Sagittcma sagittifolia L. — st fq (Näsijärvi, Pyhäjärvi, 

 Kyrösj arven reitti). 



Butomus umbellatus L. — st fq. 



Milium effusum L. — p. 



Calamagrostis purpurea Trin. — Ylöjärvi fq — st fq. 



Poa palustris L. — Ylöjärvi st fq. 



Glyceria remota (Fors.) Fr. — Ylöjärvi, Pengonpohja 

 11/VII 05. Alueelle ausi. 



Graphephorum arundinaceum (Liljebl.) Aschers. — Ylö- 

 järvi, Pengonpohja-lahdessa runsaasti; Hämeenkyrö, Kirkko- 

 järvi runsaasti. 



Scirpus mamillatus Lindb. fil. — Ylöjärvi, Pengonpohja. 



Carex Goodenoughii G-ay. — Tästä vaihtelevasta lajista 

 mainitsen pari lusus-muotoa, nim. f. hasigyna Rchb. sekä toi- 

 nen, jonka 51-tähkät osaksi kantoivat cf -kukkiakin ; molemmat 

 Ylöjärvi, Pengonpohja. 



C. panicea L. — Tästäkin lajista löysin hasigyncCa, vas- 

 taavan f. rhizogyna Rchb.: Ylöjärvi, Pengonpohja. 



Juncus supinus Moench f. fluitcms (Lam.) — Jämijärvi, 

 matala, pieni järvi Hämeenkankaalla maantien vieressä. 



Luzida miiUiflora (Hofifm.) Lej. — fqq. 



L. pallescens (Wahlenb.) Bess. — Ylöjärvi fq. 



NeotUa nidus avis (L.) Rich. — Hämeenkyrö: Isosaari 

 Kyrösj är vessa, samoin Kyröskosken lähellä sen itäpuolella. 



Alnus glutinosa (L.) Gaertn. — Tervalepän yleisyydestä 

 Pohjois-Satakunnassa on ollut eriäviä mielipiteitä: toiselta puo- 

 len Malmgren (Botanisk resa tili Satakunta ooh Södra Oster- 

 botten, s. 36) lausuu : „högst allmän vid vatten", toiselta puolen 

 Herlin (Paläontologisk-växtgeograiiska studier i Norra Sata- 

 kunta, s. 17): „A. gl. anträffar man ganska säilän, oftast i djupa 

 kärr och dä vanligen buskformig. Vid mindre bäckar, skogsträsk 

 och vid sjöstränder har jag stundom funnit sädana med utbil- 

 dad stam. Dess freqvens är uägot större än lindens". Mitä 

 tutustumaani Näsijärven länsipuoliseen seutuun tulee, niin luu- 

 lisin Hj eitin (Conspectus) koko Satakunnalle ilmoittaman st fq 

 pitävän paikkansa senkin suhteen. Mikäli tähän asti olen huo- 

 mannut, esiintyy tervaleppä siellä vaan järvien rannoilla, 



