3. II. 1906. Sola, Floristisia tutkimuksia. 85 



useimmiten joko yksitellen tai yksinkertaisessa rivissä, kevät- 

 talvavyöhykkeessä. Lukuisimpana tapasin sitä Pengonpohja- 

 lahden rannoilla, niukemmin metsäjärvien rannoilla. 



Corylus Avellcma L. — Jo M a lm gr e n mainitsee päh- 

 kinäpensaan Viljakkalasta ja Herlin (edellämainittu teos, s. 

 18) antaa tästä sen pohjoisimmasta löytöpaikasta meidän maassa 

 tarkempia tietoja. Viljakkalan kirkon lähellä Ansomäen etelä- 

 rinteellä ilmottaa hän kesällä 1895 tavanneensa sitä parikym- 

 mentä pensasta. Kuu itse kävin paikalla heinäkuussa 1903, 

 löysin sitä ainoastaan neljä yksilöä, korkeudeltaan noin 3 m, 

 3 m, 4 m ja 5 m, jotapaitsi ilmotettiin niitä vielä löytyvän 

 pari muutakin, vaikka en niitä löytänyt. Muutamia pensaita 

 oli kaivettu ylös ja siirretty talojen pihoihin, missä ne kum- 

 minkin olivat lakastuneet. Sitäpaitsi oli paikalla tapahtu- 

 neessa isonjaon järjestelyssä paljon linjoja hakkailtu, niin että 

 mahdollisesti senkin kautta niitä on hävinnyt. — Näkemissäni 

 pensaissa oli ainoastaan vähän hedelmiä ja niukanpuoleisesti 

 juurivesojakin. 



Paitsi Ansomäkeä kertoo Herlin toisestakin löytöpaikasta: 

 „En annan förekomst af hassel torde vara nägot Öster om 

 Parvilahti inom samma socken". Käydessäni täällä en kuiten- 

 kaan pähkinäpensasta löytänyt eikä siitä paikkakuntalaisetkaan 

 mitään tienneet, vaikka esim. Ansomäen pähkinäpensaat hyvin 

 tunsivat. Sitävastoin tapasin täältä runsaasti lehmusta, jonka 

 kanssa luultavasti sekotus on tapahtunut. En myöskään kuul- 

 lut Kyröskosken tienoilla mainittavan mistään sellaisesta löytö- 

 paikasta, johonka olisi sopinut Hj eitin tiedonanto „prope 

 cataractam Kyrö", 



Uusi löytöpaikka on Pirkkalassa, Ta, Pyhäjärven etelä- 

 puolella. Topparin puustellin maalla. Pyhäjärvestä pistäyty- 

 vän Savilahden kaakkoispohjukasta vähän matkan päässä on 

 tiheän lepikön suojassa kaksi ruusasvesaista, noin 4 m korkeaa 

 pensasta. „Toisinaan tehneet paljonkin pähkinöitä, kuta kuin- 

 kin kypsiä", vaikkei tällä kerralla ollut kuin jokunen. 



Uhnus campestris Ij. * scabra Mill. {U. montana With.) — 

 Jalava on Pyhäjärven rantamailta ollut tunnettu ainakin 

 Gaddin ajoista asti. Molempia lajia ei kuitenkaan toisistaan 

 erotettu, ennenkuin sen teki Fr. Nylander 1843. Vanhalla 



