13. V. 1906. Snndvik, Biologiska iakttagelser angäende humlorna. 157 



clenna sak gjorde jag i Karislojo, sedermera 1902 i Ika- 

 lis, 1903 — 1904 i Bromarf, och i synnerhet detta är i Lojo, 

 Pulli gärd. 



Har man i juli och början af augusti, da fält- och skogs- 

 humloriia tili antalet ökats, funnit en tämligen brant, mest 

 med löfträd resp. buskar bevuxen sluttning, pä hvilken 

 helst finnas af kreatur upptrampade stigar jämte mer eller 

 rnindre rakt förlöpande, meterbreda öppningar under löfverket, 

 och sätter sig ned i och för aktgifvande, sä finner man ofta, 

 att denna trakt genomflyges af humlor, ofta i stort antal. Man 

 kan säluuda hvarje minut se eller höra en humla, som, oftast 

 i samma riktning och närä intill marken, passerar längs efter 

 eller korsar en af stigarna. Nu ses en humla. Hon flyger tätt tili 

 marken emot en stubbe, af hvilken en bestämd del af henne 

 noga utforskas, gör ock kanske en tur onikring densamma, 

 lämnar den, flyger tili en annan stubbe, belägen 2 ä 3 meter 

 därifrän, besiktigar alit under flykten och särskildt noggrant 

 en utgräfuing mellan dess rötter för att äter flyga tili neder- 

 sta delen af ett enträd, därpä tili ett bart ställe emellan tvenne 

 delvis jordhöljda, invid hvarandra liggande rullstenar, o. s. v. 

 Sä fortfar den att besöka det ena stället efter det andra, ofta 

 under en sträcka af flere tiotal meter. Men det visar sig snart, att 

 det inte är eii humla. Alla humlor, som flyga här (äfven i mot- 

 satt riktning) följa samma väg, besöka samma, ofvannämnda halt- 

 punkter, alit under full flykt. Humlan stanuar i sin flykt fram- 

 för resp. ställen nägot ögonblick för att genast äter fortsätta 

 tili nasta haltpunkt. An sker flykten, som aldrig höjer sig 

 mer än pä sin höjd */4 meter öfver marken, öfver lägsta löf- 

 verket (hallonris, läga buskar, ormbunkar etc), än under det- 

 samma, emellan de, som man skulle tycka, störande stjälkarna, 

 resp. stammarna. Alla humlor göra samma afvikningar frän den 

 raka vägen. alla besöka de samma stubbar, samma träds rötter, 

 alldeles som om en öfverenskommelse skett dem emellan om den 

 väg de böra följa. Detta sker icke blott i dag. Vi kunna 

 göra samma observation i morgon, om det blott är solsken 

 resp. uppehällsväder, och hkasä dag efter dag i veckotal. Denna 

 humlornas flykt upphör vanligen kl. 2 ä 3 pä dagen (i aug.), 

 ehuru enstaka individer väl äfven senare kunna ses. Har man 



