158 Sundvik, Biologiska iakttagelser angäende humlorna. 13. V. 1906. 



följt frän station tili station dessa iiumlor, kommer man slnt- 

 ligen tili närheten af en äng. Under det man i den bevuxna 

 regionen kan finna pä en gäng ett större antal humlor, som 

 komma frän motsatt hali och mötas framför samina plats för 

 att i ali skyndsamhet äter skiljas, finner mau, ju närmare 

 man kommer tili slutpunkten, alit färre kvar. Under färden 

 hafva fiere lämnat vägen för att flyga direkte tili sinä bon, resp. 

 tili en annan betesmark. Tillsammans med mag. S. räknade 

 jag pä 15 minuter 20 humlor, som flögo i samma rikt- 

 ning och besökte ett häl i en gammal tallstubbe; de i mot- 

 satt riktning flygande räknades icke. Denna stund var det 

 visserligen för tillfället intet regn, men dagen var dock regnig 

 och mulen (den 1 1 augusti). Jag har vid andra tillfällen iakt- 

 tagit 6 a 8 humlor, som anländt frän olika hali och samtidigt 

 besökt samma plats, och har pä 15 minuter räknat ända tili 

 60 och 7H humlor. Alla dessa konna icke tillhöia samma 

 samballe. Det stora antalet och framför alit den omständig- 

 heten, att flere olika species följde samma väg, utgöra bästa 

 bevisen härför. 



Hvad kan vara orsaken tili denna humlornas egendom- 

 liga flykt? Aro haltpunkterna ställen, som djuren i afseende 

 ä utseendet inpräglat i sitt minne under flykt frän och tili 

 boet, pä det att de äter skola finna vägen hem ? Man vore 

 frestad att antaga detta som sannolikt. Rubbar jag exempel- 

 vis nägot eller förändrar utseendet af ett sädant besökt ställe, 

 bortrifver barken frän en stubbe eller gräfver upp jorden, sä 

 visar humlan ett högst eget beteende. Stundom blir hon sä 

 förskräckt, att hon som slungad flyger i eu emot den rätta 

 vinkelrät riktning. I alla händelser känner hon sig i hög grad 

 oroad och osäker om hvilken riktning hon bör inslä. Hon 

 vänder tillbaka tili den uästföregäende haltpunkten, ofta upp- 

 repade gänger, innan hon slutligen kan bestämma sig för den 

 gamla riktningen. Det är stundom rätt kuriöst att se den vill- 

 rädighet, hvaraf humlan gripes under sädana förhällanden. 



Anmärkas mä, att humlornas flykt under sädana omstän- 

 digheter, sävidt de icke oroas af iakttagaren, oftast sker fuU- 

 komligt Ijudlöst, Med ögat fäst pä haltpunkten, finner man 

 den ena efter den andra Ijudlöst infinna sig och lika Ijudlöst 



