74 A. Oä\v. Kihlman. 



litan omfattar ätminstone tvennc genctiskt skilda former- 

 Blytfs tidigaste fynd, liksoin det stora flertalet uppgifter i 

 Norges Flora och citatet frän Herbariiim normale afse en al- 

 pin Carex-torm. Först senare upptäcktes den litorala växten 

 (vid Kristiania-fjord, etc), hvilken af Blytt identifierades med 

 dcn förra, men efter ali sannolikhet är den samina som vär 

 finska form. — Frän sin resa pä murmanska kusten 1887 

 hemförde Dr Brotherus en egendomlig steril Carex, som i 

 mycket erinrar om vär s. k. C. helvola och äfven fullständigt 

 rymmes inom Blytfs artbeskrifning; den skiljer sig dock 

 frän C. pseudohelvola bland annat genom spädare och tätare 

 tufvadt växtsätt, färre, smalare och styfvare blad, färre smä- 

 ax. Pä grund af jemförelse, äfven af de vegetativa organens 

 anatomiska byggnad, är jag böjd att i denna växt se ba- 

 starden C. canescens yi lagopina. Dä Blytt med sin ur- 

 sprungliga C. helvola förmodligen just afsett denna fjellform 

 (jfr. ex. i Herb. norm.) synes det riktigast, att för densamma 

 bibchälla benämningen C. helvola Bl., hvaremot den litorala 

 C. canescens X norvegica lämpligen kunde kallas C. psenrlo- 

 helvola säsom här ofvan skett. Utom frän ryskä Lappmar- 

 ken har jag sett den äkta C. helvola i Herb. norm. och frän 

 Utsjoki lappmark; äfven ett grönländskt ex., hvilket prof. J. 

 Lange godhetsfuUt meddelat mig, är otvifvelaktigt en hybrid 

 af C. lagoj)ina. 



En art, som i floror och handböcker vanligen ställes 

 närmast (,*. helvola och otvifvelaktigt med densamma har 

 ganska stor yttre likhet är C. mkroHtachya Ehrh. Äfven 

 denna är, sävidt jag af mig tillgängliga exemplar kan döma, 

 steril. En visscrligen hastig undersökning har gifvit vid han- 

 den, att densamma är fullt intermediär mcUan C. canescens 

 och C. dioica. Om den senare päminna bland annat det 

 längt utdragna toppaxet, de tjocka och styfva bladon, öfre 

 bladsidans epidermisccller, hvilka äro betydhgt större än den 

 undres, (hos C. canescens äro hvardera bladsidans epidermis- 

 ccller temligen lika stora, mcdan skihiaden hos C. dioica är 



