Om n;\gra Taraxacum-formcr. 113 



/S pahdum, vanligen storväxt, inöikgrihi och härig — 

 n. glatt, med höggula blomster; yllei-holkljällen korta, '{\g^- 

 rundt jämnbreda, breda, trubbiga, raka eller svagt böjda, 

 vägrätt iilstäcnde — uppräta; market vanligen dunkelt; f. 

 ceratophora (Led.), (var. boreaUs Hjelt, Medd. Soc. pro F. «S: 

 Fl. Fenn. XII p. 133), bolkfjällen med en stor hornlik tand 

 under spetsen; f. minor, smäväxt. 



y uncinatinn, vanligen späd och mörkgrön, med tunna 

 blad och medelstora cUer smä, mörkare eller Ijusare gula 

 blomkorgar; ylterholkfjällen smala, jämnt afsmalnande, spet- 

 siga, utstäende eller bäglikt nedböjda; f. gihherosa, holkfjällen 

 med knöl under spetsen; f. pygnuea, liten och smäväxt. 



De tvä först nämnda formerna förekomma allmänt öf- 

 ver hela landet, af patulnni dock hufvudsakligen den horn- 

 lösa eller med en liten knöl försedda formen. F. ceratophora 

 uppgifves i Nyman, Conspectus, Iran Rossia arctica, enligt 

 Fellman Pl. arct. 141 (Keret vid Hvita hafvet), hvarjämte 

 exemplar insamlats i Kolari vid Muonio elf; äfven vid Hel- 

 singfors och i Kyrkslätt i Nyland hafva exemplar med gan- 

 ska utvecklad horntand anträffats. Af imcinatiim äro hittills 

 exemplar insamlade frän de södra delarna af landet. 



Genom sinä öfverhufvudtaget jämnbreda, trubbiga, eller 

 jämnt afsmalnande, spetsiga ytterholkijäll, utan märkbar 

 hinnkant och af samma konsistens som de egentliga holk- 

 fjällen, afvikcr denna art i alla dess former frän den förut 

 nämnda Imvlgatuni, hvarjämte dess orent eller dunkelgula 

 skalfrukter vanligen endast med penselns halfva längd öfver- 

 skjuta holkfjällen. Liksom hos öfriga Taraxacuin-iovvciQV 

 tiliväxa blomsterskaften starkt efter blomningen, t. o. m 

 under det de pressas, deras längd i förhällande tili bladen 

 blir dock ej sä stor som hos den sist nämnda; blomkor- 

 garna, hvilka hos kevic/atmn i allmänhet äro tätblommiga 

 och konvexa, äro hos ofjicinale än tätblommiga och kuUriga, 

 med korta randblommor, än glesare blommiga och plattare 

 med längre randblommor. 



Pä lokaler, där bäda artcrna iörekomma i hvarandras 

 sällskap, säsom pä berg, i bcrgskrcfvor och pä torr gräs- 



8 



