45 



fritt och ar till foinjTi trianfruliir. Elytra aro antingen fullstan- 

 digt utvcckUifie, eller mer och mindre forkortado ; i forra fallet 

 ofta.Ni laugjre au abdomcn. De luifva flera longitudinela nervcr, 

 .sora mot spetseu, sJillan i midten, aro forbundna genoni tvSnierver. 

 Den yttersta p,i coriura eiier no-vus costalix loper ruudt omkriug 

 spetseu ;in till ciavu.s. N;irni;i.su un.jer dcnna grofva k;intnerv och 

 tomligen parailclt mcd den loper nervus postcostalis, .som ej nir 

 till spetscn. If an dcnnes for.sta tredjedc! utgar ncrvus cubitalis 

 elier cul)itu8, som ungcfiir i niidtcn af elytra klyfves i 2 grenar, 

 af hvilka stnndom den ncdre genom cn tviiruerv straxt bakoni 

 dess utgAng fiirbiudes med dcn niirmast intill liggande hufvudner- 

 ven eller brachium, som utgir frdn roten och alltid genom en tvar- 

 nerv ar forbunden nied cubitus. Fr^n basen utg;lr afveu kumerus 

 eller nervus humeralis, hvilkcn utgor griiuseu emcllan corium och 

 clavus, som endast har 'i uerver, nemligf>n nervus analis oeh nervus 

 axillaris. Membraueu iir ej afsatt ifrau corium mcn har ofiast ett 

 litet bihang vid insidan, emedan costai-ncrven ej lOper i sjelfva 

 kanten ; dctta l)ihang kalias appendix membrance. Falten som ligga 

 i elytras spets {celhda. apicults) iiro alltid tili autalet 4, af hvilka 

 det 3:e, inifrSn riikiiadt;, bildas af cubiti grenar. Ofvanfor dem 

 ligga pS corium de s:1kallade teUulce ante apicales, hvilka till antalet 

 aro 4 cllcr 5. Bcuen iiro l;.ng;i, isyuuerlic*. dct bakersta paret, hvilka.s 

 lar liiggas emot ogonens bakkaut. Tibicrua aro kautiga, bevap. 

 nade med 4 rader af borstlika taggar. Dylika flnnas afveu pi 

 framtibicrna, som iiro mera trinda, mcn hiir p& yttre sidan ordnade 

 i en ellcr tvd sericr, hvarje scrie bestdende af 4, mera siillan 5 

 ellcr 3 borst, hvilkas autal iir coustant hos de sarskilta arterna, 

 sora derigenom kuuua liitt och tcmligcn siikert fordelas i grupper. 



Abdomens sista vcntral segmeut (Gcuital-klappc Flor) hos 

 hauncn iir oftast brcdt trianguliirt, de bida valvulce ventrales (Ge- 

 nital plattcn Flor) stota vanligcu tillhopa vid insidan och hafva 

 olika form och liingd hos de siirskilta arterna, liksom forhSllandet 

 afven iir raed valvula dorsalis (das 2:e Genital-scgraent Flor), 

 som inncslutcr tubus nualis och som iifvenledes iir tiitt belagd vid 

 spetsen mcd styfva borst. 



Hos honan iir sista ventralsegmentet i bakkanten olika bil- 

 dadt hos de olika arterua ; valvula dorsalis omfattande aggliiggaren 

 {terebra), som stundom med spetsen skjuter nagot utofver dcu. 



