Hwfvudet bares lutande eller nedbojdt, ar till formen rundadt 

 eller triangulart, stuiidora uitstan ovalt. Ogonen aro sallan hariga, 

 till formeu ovala, aldrig njurlika, stundom svagt sinuerade pa ia. 

 sidan. De ligga pa hufvudets sidor oeh riicka vanligen ned tlll 

 mandiblernas bas, men hos de i sarahalien lefvande arterna ar 

 detta ej forhallandet, utan kinderna aro sardeles starkt utbildade. 

 Ocellerna ligga baktill pa hjessan, som vanligen ar bredt urbrad- 

 dad i bakkanten ; de aro antiugen stallda i triangel eller tvarlinja. 

 Antennerna Jiro hos honan 12-, hos hanuen 13-ledade; de aro fa- 

 atade raidt pa ausigtet, alltid ofvanfor ogonens nedre orbita; skaf- 

 tet ar sardeles laugt i jeraforelse raed 2:a leden, hvarfore de kal- 

 las brutna ; tili forraen aro de vanligen tradlika, siillau hos ho- 

 uorna narraande sig till klubbforra. Ofverliippen {lahrum') ar of- 

 tast ned- elier inbojd, sa att den bildar en rat eller tiil och med 

 spetsig vinkel eniot ansigtet; sallan har han stdrre laugd an bredd, 

 j hvitket fall han ligger inslageu under raandii)lcrna. Dessa aro 

 merendels starka, nastan triangulara, raed spetsen oftast 2- eller 

 flertandad. Maxillar palpernas leder variera eraellan 1 — 2 till 4 — 6 

 afvensora labial-palperna eraellan 1—2 tiil 4. Forsta ringen af 

 thorax (pronotum) iir svagt utveckJad, bakkauten o tast bredt ur- 

 braddad, raed sidofliken uaende pa siderna iinda ut till vingi<K-ken 

 {teyulce) ■ liksom hos ofriga Hyraeuoptera iir den orfirligt forbuuden 

 med mesonotura och genom en membran forenad med prosternum. 

 Meaothorax ar starkast utbildad, mesouotura siillan uied autyduing 

 till dorsal-linjer ; scutellen oftast halfcirkelforraig, stundom pa. 

 hvarje sida bevapnad med eu trubbig tagg eller hake ; mesopleura 

 gallan med sutur emellau episterna och epimera, hvilka ofia.st iiro 

 alldeles hopvuxna raed hvarandra. Postscutellen af den egentliga 

 metathorax iir smal bandlik. fdga utvecklad. Abdoraeus fdrsta 

 doraal-segraont (propodeon Newraan, seyment medial Latreille), 

 som i beskrifuingarne vauligen kallas metathorax, lagger sig s&sora 

 ett lock dfver bakre delen af thorax oeh iir oftast fullkoraligt per- 

 pendiculart, stundoui suiAniugora nedsluttande. Andra, ellcr skeu- 

 bart l:a abdomiual-segmontet (podeon Newraau) har oftast den 

 framre delen lodriitt ncdstupande, sora da bildar en niistan riit 

 vinkel eraot dct bakre dfre partiet; ei siillan iir grausen emellan 

 dera antydd genom en fin tviirlinja och den friirare delen iir alltid 

 fSrsedd raed en medianlinja", som stundom iir groplikt fdrdjnpad; 

 pi sidorna jir den oftast kactad raed en fin iutryckt liuja 

 eom ndgongang endaet riicker nagot fdrbi spiracula. Af de dfriga 



