341 



XIX. Nagra ord om insect-kroppens samman- 



satining, sarskilt nied hansyn tili Goleoptera, 



samt forklaring af plancherna. 



Insecterua aro sammansatta af 3 tydligt skilda delar 

 neraligen: 1) Hufvudet (caput) biirande antenner, ogon och 

 mundelar: 2) Mellaukroppen (tliorax) uppbiirande vin- 

 gar och ben: 3) Underlifvet (ahdonien) i hvars spets 

 generations-organerna iiro beUigna, 



ISufvudet. 



jir alltid fritt och rorligt och anses utgoras af en enda ring, 

 men torde att doraa efter de 3 par mundelarne ursprung- 

 ligea varit sammansatt af 3 segmenter. 



Pa dess ofre hvalfda del, som man kallat hjernskalen 

 (cal'a), ligger baktill nacken eller bakhufvudet (occiput)-, 

 som ej saHau genora en halsformig afsnorniug (colliim) 

 ar fustad vid mellankroppeu. Hjessan (vcrtex) (pl. I. fig- 

 1. V.) benamnes trakten bakom och ofvanfor ogonen. Till 

 ansigtet (facics) rilknar raan pannan (frons) (fig. 4. f.) 

 eller raedlersta delen emellau ogonen och friinire delen iinda 

 till muunen, innefattande munskolden (cJypeus) och 6f- 

 verlfippen (lahnun). — 



Paunan begriinsad baktill af tiuningarne (tempora), 

 iutagaude hufvudets sidor (pL I. fig. 21. t.) bakom ogouen 

 samt fraratill af muusk5lden. Dess medlersta och friiipre del 

 iir stuudom afsatt genom en vinkelformig sutur (j)l. 1. fig. 

 1. f.) fran sidodelarne och torde liimpligast kunna kallas 

 epistoma, bildande eu triangular plat, som visar sig tydh- 

 gast hos Hydrophiler och Chrysomeler. 



Muuskolden (clljpeus) (pl. I. fig. 1. c.) iir ej siiUan 

 sammanvuxen raed epistoma, men oftast ar den derifrau skild 



