343 



satta cif 11 leder, uf hvilka den l:a, som oftast ar liingst, 

 kallas skaftet (scnpus) (Tab. II. fig. 1. sc.) och ixr mer- 

 endels vid b;isen hopvuxen med rotleden (radicula). Den 

 andra leden kallas viindled eller stjelkled (pedicelhis) 

 (Tab. II. fig. pe) och jir vanligen den kortaste; de ofriga 

 bilda tillsamraaus autennstrangen (flagellum) (Tab. II. 

 fig. 1. fg). 



Mundelarne (instrunienta ciharia vcl trojtU) aro 3 

 par neraligen: 1) mandibler eller oh-e k^kiiv (mandihulce); 

 2) raaxiller eller uudre kiikar (maxiUcs), samt 3) under- 

 Lippen (Jahium). 



Mandiblerna (pl. I. fig. 1. m) aro oledade organer, van- 

 ligen harda och hornartade, till forraen mereudels 3-sidiga, 

 med spetseu inbojd och korsande hvarandra. Inre sidan iir 

 stundora forsedd raed en cilierad hud (prostlteca) och raer- 

 endels bevapnad raed ttinder i eller inom spetsen, af hvilka 

 den nedersta, oftast plattade, vid baseu belagna kallas dens 

 molaris. De iiro fastade pa yttre och fr-imre sidan af kin- 

 derna, samt roras i horizoutel riktuing emot hvarandra. 



Maxillerna (pl. II. fig. 1. x) aro ledade organer, fa- 

 stade under mandiblerna och sammansatta af 1) ganglede n 

 (cardo), som vanligen ligger pa tviiren iusiinkt i en fordjup- 

 ning (sinus maxillaris) pa yttre och framre sidan af hy- 

 postoraa; 2) stammen (stipes), sora ligger pa sidan om ha- 

 kan och i spetsen biir maxillarpalperna (paJpi maxiJ- 

 Jares) (Tab. I. fig. 1 p.') samt af 3) tuggfliken (maJa) 

 (Tab. II. fig. 1. X.), sora oftast iir delad i en iui^e och 

 yttre, af hvilkeu deu sednare stundom iir palpformig (Tab. 

 II. fig. 1. xi.). 



Underlappen (Jahium) eller det 3:e paret mundelar, 

 ligger uuder maxillerna fraraom och ofver hakan och utgo- 

 res af tungan (ligida), sora iir retractil, i spetsen ofta 



